06 квітня 2026 року

Справа № 646/13382/25 
Провадження № 2/646/1116/2026 

З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
іменем України

06.04.2026 року Основ`янський районний суд міста Харкова в складі:
головуючого – судді Глоби М.М.,
за участю секретаря судового засідання - Борщ Л.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Харкові за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Куп`янської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2025 року ОСОБА_1 через представника звернувся до суду з вищевказаною позовною заявою, в обгрунтування якої зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Куп`янськ Харківської області помер його батько ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, місце державної реєстрації смерті – Безлюдівська селищна рада Харківського району, відповідний актовий запис № 124 складено 04.04.2022 року.
Після смерті батька відкрилась спадщина, до складу якої входить житловий будинок з надвірними будівлями загальною площею 119,7 кв. м. , житловою площею 72,0 кв. м., що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . 
Вказане майно належало померлому на підставі свідоцтва про право на спадщину № 1-5151 від 23.09.2002 року, виданого державним нотаріусом Куп`янської державної нотаріальної контори Харківської області Гречук Є.О. 
За даними спадкового реєстру спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилась. 
Відповідно до інформаційної довідки зі спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за життя заповіту не складав.
Він є рідним сином померлого ОСОБА_2 , тобто спадкоємцем першої черги за законом після смерті батька. Інші спадкоємці за законом відсутні. Його мати, дружина померлого – ОСОБА_3 померла задовго до відкриття спадщини, ІНФОРМАЦІЯ_3 . 
Постановою від 22.12.2025 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватним нотаріусом ХМНО Черняєвою А.О. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом із посиланням на те, що ним пропущено строки для прийняття спадщини, роз`яснено право на звернення до суду із відповідним позовом. 
У зв`язку із тим, що пропуск строку для прийняття спадщини був пов`язаний з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, він звертається до суду для встановлення йому додаткового строку для прийняття спадщини після смерті свого батька.
Його батько помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , напередодні повномасштабного вторгнення. Із заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька він повинен був звернутися у строк, не пізніше 22.08.2022 року. У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 введено воєнний стан з 05 год. 30 хв. 24.02.2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався. Ранок 24.02.2022 року став для більшості українців початком найбільших потрясінь у їхньому житті, і для нього це не було виключенням. Перші думки стосувалися безпеки своїх близьких і родичів, збирання «тривожної валізи» і забезпечення близьких усім необхідним (їжею, ліками, водою). У перші дні повномасштабного вторгнення усі намагалися робити щось, що допомогло би їм адаптуватися до нової реальності. Зокрема, облаштовували побут у спробі підготуватися до активних бойових дій неподалік і переміщалися у пошуку безпечних місць. З 24.02.2022 року місто Харків (аж до вересня 2022 року) перебувало у зоні активних бойових дій, і такі обставини є загальновідомими. Протягом березня - квітня 2022 року у місті Харкові в дуже обмеженому режимі працювали різні установи та організації, у тому числі органи нотаріату, оскільки кожен намагався убезпечити своє життя та здоров`я. 
У квітні 2022 року йому вдалося належним чином зареєструвати смерть батька та отримати свідоцтво про смерть (дата реєстрації смерті спадкодавця ІНФОРМАЦІЯ_4 ).
У травні 2022 року після певної стабілізації у місті, він звернувся до приватного нотаріуса за отриманням консультації, чи змінені якось правила спадкування в умовах війни. Так, нотаріус повідомив, що в умовах воєнного стану діють особливості роботи нотаріату, і на той час діяло положення, відповідно до якого на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. Нотаріус запевнив його, що час дії воєнного стану фактично не враховується у встановлені 6 місяців на прийняття спадщини і він, як спадкоємець, може прийняти спадщину протягом дії воєнного стану, незалежно від його тривалості. Отримані відомості не викликали жодних сумнівів, не потребували перевірки адже нотаріус зобов`язаний сприяти фізичним та юридичним особам у здійсненні їх прав та захисті законних інтересів, як це передбачено спеціальним Законом про нотаріат. 
Літо 2022 року Харківщина продовжує піддаватися російським ракетним ударам по місту (один із корпусів Харківського національного педагогічного університету, гімназія, обстріли житлових районів тощо).
У серпні 2022 року він проходив лікування внаслідок загострення вертеброгенної попереково-крижової компресійно-ішемічної радикулопатії зі стійким та вираженим больовим синдромом, що підтверджується випискою із медичної картки амбулаторного хворого № 67/46 (період проходження лікування з 17.08.2022 року по 28.08.2022 року). 
У зв`язку із неодноразовими змінами в особливостях роботи нотаріату під час дії воєнного стану, він пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті свого батька. 
Просив визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , - три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Ухвалою суду від 29.12.2025 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 24.02.2026 року закрито підготовче засідання у справі, справу призначено до судового розгляду по суті.

Позивач в судове засідання не прибув, про час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, представник позивача подала до суду заяву, в якій просила розгляд справи проводити без її участі та без участі позивача, заявлені позовні вимоги підтримала та просила задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечує.

Представник відповідача в судове засідання не прибув, про час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, подав через портал «Електронний суд» клопотання, в якому просив проводити розгляд справи без його участі за наявними в матеріалах справи документами.

Відповідно до ч. 2 ст. 191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989 року Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (AlimentariaSandersS.A. v. Spain).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України»).

Враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, представник відповідача належним чином повідомлявся про місце і час судового засідання, суд розглядає справу у відсутності представника відповідача та згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши та перевіривши матеріали справи, приходить до наступного.

Згідно ст. ст. 4, 5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду по захист своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Куп`янськ Харківської області помер батько позивача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 9 зворот).

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна № 457970401 від 23.12.2025 року ОСОБА_2 належить на праві приватної власності будинок з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , житловою площею 72,0 кв. м. на підставі свідоцтва про право на спадщину № 1-5151.

Згідно постанови приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Черняєвої А.О. «Про відмову у вчиненні нотаріальної дії» № 557/02-31 від 22.12.2025 року ОСОБА_1 було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_2 , оскільки ОСОБА_1 у встановлений законом строк не подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини, тобто вважається таким, що спадщину не прийняв (а.с. 12 зворот-13).

Статтями 1217, 1223 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Згідно з ч.ч. 1-3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України.

Згідно з положеннями постанови Верховного Суду від 26.06.2019 року, справа № 565/1145/17, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловив Верховний Суд України у постанові від 23.08.2017 № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Зазначений висновок відповідає правовим позиціям Верховного Суду України, які викладені у постановах: від 04.11.2015 року № 6-1486цс15, від 26.09.2012 року № 6-85цс12.

Згідно з ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

В обґрунтування поважності причин, які були підставою пропуску строку для прийняття спадщини позивачем після смерті батька, позивач посилається на введення воєнного стану та неможливість здійснення будь-яких дій з прийняття спадщини, а також на стан здоров`я, що стало перешкодою для звернення до нотаріуса своєчасно. 

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Подібний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 року № 6-1320цс17, у постанові від 01.04.2019 року у справі № 643/3049/16-ц та у постанові від 25.05.2022 року у справі № 459/2973/18.

Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання такої заяви. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємця; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємця і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємця на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємця про наявність заповіту тощо.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини, не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним але і реальним (Рішення суду з прав людини Жоффр де ля Прадель проти Франції).

Крім того, після введення 24.02.2022 року в Україні воєнного стану існувала правова невизначеність у питаннях прийняття спадщини.

Так, положеннями п. 3 Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», з урахуванням змін, внесених постановою КМУ від 24.06.2022 року № 719, цей строк був продовжений на чотири місяці.

Проте, в подальшому ця правова норма виключена з постанови КМУ № 164 на підставі постанови КМУ від 09.05.2023 року № 469.

Вказані правові норми не відповідали критерію якості закону та принципу передбачуваності, що унеможливлює обрання особами, які мають право на спадщину, певного варіанту дій, які призведуть до бажаного результату.

У постанові від 26.07.2021 року у справі № 405/7058/19 Верховний Суд зробив висновок, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

У даному випадку судом встановлено, що у позивача були об`єктивні перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини у визначений законом строк з вищевказаних причин, які є поважними.

Таким чином, під час розгляду справи знайшли своє підтвердження обставини, на які позивач посилався в обґрунтування своїх позовних вимог, що є підставою для задоволення позову.

Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому ст. 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 3, 4, 10, 258-259, 263-265, 268, 272-273, 352, 354 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Куп`янської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , - три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 .

Відповідач: Куп`янська міська рада Харківської області, юридична адреса: 63701, Харківська область, м. Куп`янськ, пр. Конституції, буд.3, код ЄДРПОУ 44758728.

Суддя