РІШЕННЯ
Іменем України

19 лютого 2026 року 
м. Київ

справа №990/510/25
адміністративне провадження № П/990/510/25 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача Чиркіна С.М.,
суддів: Єзерова А.А., Коваленко Н.В., Кравчука В.М., Стародуба О.П.,
розглянувши в порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,

У С Т А Н О В И В:
І. РУХ СПРАВИ
ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду як суду першої інстанції з позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - ВККС, Комісія), у якому просить:
- визнати протиправними дії ВККС щодо недопуску ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання з обраної спеціалізації, в межах якої на третьому етапі кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 набрав прохідний бал та середній допустимий бал тестування щодо когнітивних здібностей, встановлений ВККС - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали, що відповідає вимогам частини п`ятої статті 74 Закону України від 02.06.2016 № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» (далі - Закон № 1402-VIII);
- зобов`язати ВККС:
допустити ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання з обраної спеціалізації, в межах якої в третьому етапі кваліфікаційного іспиту останній набрав прохідний бал та середній допустимий бал тестування щодо когнітивних здібностей, встановлений ВККС - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали, що відповідає вимогам частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII;
внести зміни до пункту 3 рішення ВККС від 19.09.2025 № 173/зп-25 та Додатку 4 пункту 3 цього рішення шляхом допуску кандидата на посаду судді місцевого загального суду ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду кандидата на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал;
визначити та оприлюднити на офіційному веб-сайті Комісії графіки для виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду, включивши в список кандидата на посаду судді місцевого загального суду, який успішно склав тестування когнітивних здібностей та набрав прохідний бал, а саме: ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 );
стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати, які складаються із судового збору у сумі 2 422,40 грн.
За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями (протокол від 20.10.2025) для розгляду цієї справи визначено склад колегії суддів: суддя-доповідач Чиркін С.М., судді: Єзеров А.А., Коваленко Н.В., Кравчук В.М., Стародуб О.П.
29.10.2025 ухвалою суду відкрито провадження у справі № 990/510/25 за позовом ОСОБА_1 до ВККС про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії, розгляд справи ухвалено здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження колегією суддів у складі п`яти суддів без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами у строк, установлений статтею 258 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

II. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЙ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що, по-перше, визначення пунктом 9 рішення ВККС від 27.08.2025 № 162/зп-25 прохідного балу третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше, зокрема, 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, суперечить нормам нормативно-правового акта вищої юридичної сили, а саме частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII.
Позивач наголошує, що підзаконні акти не можуть встановлювати нові обмеження прав і гарантій, які прямо не передбачені законом.
По-друге, Комісія має право ухвалити вмотивоване рішення про встановлення вищого прохідного балу ніж визначений пунктом 6.8 Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів, затвердженого рішенням ВККС від 19.06.2024 № 185/зп-24 (далі - Положення № 185) лише щодо: тестування загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду, а також виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації суду. У зв`язку з чим право на встановлення вищого прохідного балу за тестування когнітивних здібностей у ВККС, на переконання позивача, відсутнє. 
Як наслідок, встановлення Комісією обмеження кількості кандидатів на посаду судді на етапі тестування когнітивних здібностей є перевищенням ВККС своїх повноважень в частині недопуску позивача до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту, що прямо суперечить правовим положенням частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII, яка забороняє Комісії встановлювати вказане обмеження щодо кандидатів та підвищувати прохідний бал кваліфікаційного іспиту саме в частині тестування щодо когнітивних здібностей.
По-третє, ані у Додатку 2 «Особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів (рішення Комісії від 27.08.2025 № 162/зп-25), ані у Додатку 3 «Довідкова інформація про зміст анонімного тестування когнітивних здібностей кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду» (рішення Комісії від 29.01.2025 № 29/зп-25 «Про здійснення організаційних заходів щодо проведення кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду») не зазначено чітку інформацію про програмне забезпечення (вид, тип тощо), яке буде використовуватися для тестування когнітивних здібностей.
У Додатку 2 зазначено лише, що тестування буде здійснюватися з використанням комп`ютерної техніки та за допомогою інформаційної системи, що впроваджена Комісією для цілей проведення іспиту без зазначення, яка саме інформаційна система застосовується, що порушує принципи прозорості та об`єктивності при складанні кваліфікаційного іспиту тестування щодо когнітивних здібностей, оскільки учасники не мають змоги ознайомитися з технічними аспектами оцінювання, що може створювати підстави для оскарження результатів тестування.
Також Комісією створено ризик порушення принципу передбачуваності іспиту та рівності умов для кандидатів, оскільки 05.09.2025 на вебсайті опубліковано 9 додаткових / нових прикладів завдань тестування когнітивних здібностей, тобто за 3 календарних дні до проведення тестування (09.09.2025), що створило нерівні умови складення тестування, оскільки позивач, який складав тестування одним із перших (10.09.2025) за алфавітним порядком, не був повідомлений про наявність нових прикладів завдань, оскільки їх перша і остаточна публікація відбувалась за 10 днів до початку тестування. Зазначене позбавило учасників можливості та достатнього часу для ознайомлення з реальною методикою, особливо враховуючи, що вона суттєво відрізнялася від довідкової інформації, зазначеної у Додатку 3.
Обидва документи підтверджують, що тестування містить 40 завдань та триває 30 хвилин. Однак у Додатку 2 чітко деталізовано розподіл завдань за типами: вербальне мислення - 20, абстрактне - 12, логічні завдання - 8. У Додатку 3 відсутня така конкретика, що унеможливлює точне планування часу та стратегії виконання тесту. Це створило ризик порушення принципу передбачуваності іспиту та рівності умов для кандидатів. У Додатку 2 завдання поділяються на прості (19), середні (14) та складні (7), із зазначенням коефіцієнтів складності (1,22 / 1,55 / 2,16). У Додатку 3 немає жодної інформації про рівень складності, натомість вказано лише обсяг текстових уривків (200-300 слів). Така невідповідність створила ризик непрозорості, оскільки кандидати не могли заздалегідь оцінити реальний рівень складності тесту та підготуватися належним чином.
По-четверте, позивач звертає увагу на процесуальні порушення Комісії під час ухвалення рішень про допуск кандидатів на посаду судді місцевого суду до наступного четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації, зокрема:
- порушення принципу законності (стаття 19 Конституції України). Так, Комісія застосувала методику встановлення обмежень кількості кандидатів на посаду судді, яка не передбачена Законом № 1402-VIII, і не може застосовуватися до єдиного тесту третього етапу - когнітивних здібностей; 
- зміна правил під час проведення тестування. Так, умови добору передбачали, що до наступного третього етапу - когнітивних здібностей допускаються всі, хто набрав 55 % максимально можливого бала, тобто 33 бали, у межах 3 600 осіб. Застосування додаткових обмежень змінило правила (умови) добору вже після їх оголошення та опублікування, що суперечить, щонайменше, принципам правової визначеності, легітимних очікувань та належного урядування;
- порушення рівності доступу (стаття 24 Конституції України). Так, поділ результатів єдиного тесту третього етапу - когнітивних здібностей за спеціалізаціями створив нерівні умови, а саме: кандидати з однаковим результатом мали різні шанси на допуск, що фактично є дискримінацією, відповідно до норм чинного законодавства. Вказані обставини свідчать, що критерієм допуску кандидатів на посаду судді була не кількість набраних кандидатом балів, яка відповідно до частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII встановлена Комісією - 55 % максимально можливого бала, тобто 33 бали, а обрана спеціалізація, що прямо суперечить пункту 1.6 Положення № 185, яким передбачено забезпечення рівності умов для всіх учасників. Отже, Комісія допустила дискримінацію за ознакою вибору спеціалізації, що суперечить статті 24 Конституції України, статті 6 КАС України, а також власному Положенню;
- непропорційність і необґрунтованість (стаття 2 КАС України). Так, обраний Комісією спосіб недопуску позивача як кандидата на посаду судді до наступного четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації не відповідає меті кваліфікаційного іспиту і призводить до обмеження його прав, оскільки він успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей шляхом набрання середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей, встановленого Комісією на рівні 55 % максимально можливого бала, тобто 33 бали.
Відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі, мотивуючи свою позицію таким.
По-перше, ще до початку складання першого етапу кваліфікаційного іспиту, який розпочався лише 15.07.2025, Комісією 12.05.2025 ухвалено рішення № 105/зп-25, яке завчасно було доведено до відома учасників добору шляхом розміщення на своєму офіційному вебсайті. Вказаним рішенням призначено кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, та визначено черговість етапів його проведення. Окрім того, наведеним рішенням визначено прохідні бали кожного етапу кваліфікаційного іспиту (що в подальшому було відтворено у пункті 9 резолютивної частини рішення ВККС від 27.08.2025 № 162/зп-25), зокрема, прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) визначено з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду. У разі якщо двоє і більше кандидатів на посаду судді та суддів отримали однаковий найнижчий прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту, до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту допускаються всі такі кандидати на посаду судді та судді.
Прохідні бали встановлено з урахуванням відсотка від максимально можливого бала за кожен етап кваліфікаційного іспиту та співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількості прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.
За таких обставин відповідач зауважує, що прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) у процедурі добору був незмінним. Отже, твердження позивача про порушення Комісією вимог частин п`ятої та шостої статті 74 Закону № 1402-VIII та безпідставну зміну умов процедур добору є необґрунтованими, безпідставними та свідчать про довільне тлумачення правових норм, що призводить до помилкових висновків. 
По-друге, відповідач зазначає, що позивач помилково ототожнює поняття прохідного бала та середнього допустимого бала. Адже середній допустимий бал - це заздалегідь встановлений поріг, нижче якого кандидат автоматично вибуває з участі в доборі. В даному випадку середній допустимий бал з тестування когнітивних здібностей становить 55 відсотків від максимально можливого балу (60), тобто 33 бала. Прохідний бал - це фактичний результат відповідного етапу іспиту, який визначається після складання іспиту і упорядкування всіх кандидатів за сумою набраних балів. Водночас прохідний бал для кандидатів під час добору на посаду судді встановлюється з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір.
Так, позивач, який виявив намір бути призначеним на посаду судді місцевого загального суду, за результатами третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) набрав 33,47 бала, який є вищим ніж середній допустимий бал (33 і більше бала), проте не набрав прохідний бал (34,69), а отже не був допущений до наступного етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду).
По-третє, положеннями Закону № 1402-VIII визначено можливість учасникам добору брати участь під час кваліфікаційного іспиту щодо однієї або кількох спеціалізацій суду одночасно, що є невід`ємним правом останніх та залежить від їх особистого вибору під час подання заяви про участь у доборі на посаду місцевого суду. 
Позивач, так само як і інші учасники добору, є вільним в обранні однієї або кількох спеціалізацій суду та з власної ініціативи виявив бажання брати участь у доборі на посаду судді місцевого суду з відповідної спеціалізації. При цьому до ухвалення Комісією рішення від 19.09.2025 № 173/зп-25 заперечень стосовно нерівності умов визначення Комісією прохідного бала першого та другого етапу кваліфікаційного іспиту у позивача не було.
По-четверте, покликання позивача на відсутність передбачуваності процедури добору на посаду судді є необґрунтованим, оскільки в типових запитаннях тестування когнітивних здібностей, оприлюднених на офіційному вебсайті Комісії 13.02.2025, та методиці оцінювання результатів тестування когнітивних здібностей (рішення Комісії від 27.08.2025 № 162/зп-25) у достатньому об`ємі наведено загальну інформацію, яка розкриває аспекти тестування когнітивних здібностей, структуру та типи завдань, методику оцінювання, де наведено кількість балів за правильну відповідь, коефіцієнт, який встановлений за складність запитань, а також порядок складання такого тестування. 
Щодо зобов`язання Комісії допустити позивача до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту відповідач зазначає, що будь-яких заперечень про нібито наявність порушень Комісією процедур добору, а також використання програмного забезпечення під час тестування когнітивних здібностей, до затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей (19.09.2025) у позивача не було. 
Водночас за своєю правовою природою повноваження ВККС щодо проведення добору є дискреційними повноваженнями та виключною її компетенцією як уповноваженого органу, постійно діючого у системі правосуддя України. 
З огляду на це вимога позивача про зобов`язання Комісії вчинити певні дії всупереч означених процедур добору є намаганням останнього отримати позитивну дискримінацію серед інших учасників добору. Такі дії суперечать принципам рівності умов, справедливості, прозорості, об`єктивності та неупередженості, які є основними під час проведення кваліфікаційного іспиту.
І, насамкінець, відповідач вказує, що нормативно-правові акти, що регулюють спірні правовідносини не гарантують право бути призначеним на посаду судді, а тільки надають право взяти участь у відповідній процедурі. 
Непроходження особою одного з проміжних етапів добору не створює негативних наслідків для кар`єри такої особи, вона не позбавляється посади, яку займала на момент проходження добору, не припиняє здійснювати діяльність, яку на той час здійснювала, та не має перешкод для того, щоб взяти участь у доборі на посаду судді у майбутньому, тощо.
Позивачем подано відповідь на відзив на позовну заяву, в якій останній акцентує увагу на таке.
Насамперед позивач стверджує, що предметом оскарження є не саме рішення про встановлення квоти, а дії Комісії щодо його неправомірного застосування до нього, що й призвело до порушення прав останнього.
Зазначає, що норми пункту 3 частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII та пункту 6.8.2 Положення № 185 є прямими, чіткими, імперативними та не передбачають жодних квот; не містять можливості обмеження кількості осіб, які набрали середньо допустимий бал; не надають ВККС дискреції для поділу кандидатів за юрисдикціями при визначенні прохідного бала саме щодо тестування когнітивних здібностей.
Переконує, що саме середньо допустимий бал дорівнює прохідному балу для тестування «когнітивних здібностей та історії української державності». Жодних повноважень та можливості ВККС розмежовувати ці поняття Положення № 185 не надає.
За змістом пункту 3 частини 5 статті 74 Закону № 1402-VIII кандидат вважається таким, що склав іспит, якщо успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності, а критерієм успішності є саме середній допустимий бал, встановлений Комісією.
Отже, визнання ВККС у рішенні від 19.09.2025 № 173/зп-25 позивача таким, що успішно склав тестування когнітивних здібностей, означає набрання ним прохідного балу, а відтак виконання законних умов для допуску до наступного етапу кваліфікаційного іспиту.
Водночас Комісія в рішенні від 27.08.2025 № 162/сп-25, запровадивши додаткову умову «у кількості не більше 2800/400/400», фактично змінила зміст середньо допустимого бала, перетворивши його з фіксованої величини (33 бали) на плаваючий конкурсний поріг, який за фактом склав 34,69 бала для спеціалізації місцевого загального суду. Це не відповідає ані Закону № 1402-VIII, ані Положенню № 185.
Більше того, на етапі тестування когнітивних здібностей ВККС без жодної законної підстави, всупереч прямій нормі статті 74 Закону № 1402-VIII, всупереч Положенню № 185 ввела три різні квоти між спеціалізаціями: 2800 - загальні суди, 400 - адміністративні суди, 400 - господарські суди.
Втім ВККС не має дискреції там, де закон чітко встановив алгоритм дій. Дискреція органу припиняється там, де закон визначив чітку умову, правило або наслідок.
У спірній ситуації закон визначив єдиний критерій успішності на цьому етапі - середній допустимий бал (пункт 3 частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII), ВККС же встановила цей бал як конкретну величину - 33 бали (пункт 8 рішення від 27.08.2025 № 162/зп-25), водночас закон не передбачає жодних інших (додаткових) критеріїв для допуску до наступного етапу. Отже, дискреція тут вичерпана встановленням самого середнього балу, а тому орган не може вводити додаткову передумову (кількісний ліміт).
Частина шоста статті 74 Закону № 1402-VIII, в свою чергу, чітко зазначає, що ВККС має право встановлювати вищий прохідний бал лише для тестування із загальних знань у сфері права, тестування із спеціалізації, практичного завдання, але не для тестування когнітивних здібностей.

III. УСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ОБСТАВИНИ СПРАВИ
Рішенням ВККС від 11.12.2024 № 366/зп-24 оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду з урахуванням 1 800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах (далі також - добір).
Рішенням Комісії від 11.12.2024 № 367/зп-24 оголошено прийняття від суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду, заяв про складання кваліфікаційного іспиту.
Позивач виявив бажання взяти участь у доборі, оголошеному рішенням ВККС від 11.12.2024 № 366/зп-24.
За наслідками перевірки відповідності осіб, які виявили намір стати суддею, установленим Законом № 1402-VIII вимогам до кандидата на посаду судді на основі поданих документів, позивача допущено до участі в доборі на посаду судді місцевого суду, оголошеному рішенням Комісії від 11.12.2024 № 366/зп-24, та до складання кваліфікаційного іспиту.
Рішенням ВККС від 12.05.2025 № 105/зп-25 призначено кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, та визначено таку черговість етапів його проведення (далі - кваліфікаційний іспит):
перший етап - тестування знань з історії української державності;
другий етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду;
третій етап - тестування когнітивних здібностей;
четвертий етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.
Визначено, що кожен етап кваліфікаційного іспиту призначається окремим рішенням Комісії.
Визначено прохідний бал першого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування знань з історії української державності) з урахуванням того, що до другого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 75 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше 7 200 кандидатів на посаду судді та суддів.
Визначено прохідний бал другого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду) з урахуванням того, що до третього етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 75 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 4 200 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 600 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 600 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
Визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
Визначено прохідний бал четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) - 75 відсотків максимально можливого бала.
Рішенням ВККС від 04.07.2025 № 128/зп-25 призначено тестування знань з історії української державності у межах кваліфікаційного іспиту.
Рішенням Комісії від 25.07.2025 № 142/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування знань з історії української державності та призначено тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду у межах кваліфікаційного іспиту.
Рішенням ВККС від 27.08.2025 № 161/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду. До третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей допущено 4 489 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого загального суду, що успішно склали тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду і набрали прохідний бал.
Позивач успішно склав тестування знань з історії української державності та загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду, та був допущений до тестування когнітивних здібностей.
Рішенням ВККС від 27.08.2025 № 162/зп-25 призначено тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
Визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії графік складання тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту.
Визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів у межах кваліфікаційного іспиту.
Встановлено, що тестування когнітивних здібностей здійснюватиметься з використанням комп`ютерної техніки. Визначено, що тривалість тестування когнітивних здібностей - 30 хвилин, кількість запитань у тесті на когнітивні здібності - 40, максимально можливий бал на етапі тестування когнітивних здібностей - 60.
Встановлено середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали.
Визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду. У разі якщо двоє і більше кандидатів на посаду судді та суддів отримали однаковий найнижчий прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту, до четвертого етапу допускаються всі такі кандидати на посаду судді та судді.
Відповідно до графіку складання тестування когнітивних здібностей позивач складав зазначений іспит 10.09.2025.
Рішенням ВККС від 19.09.2025 № 173/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей, складеного 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16 та 17 вересня 2025 року у межах кваліфікаційного іспиту для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 1 до рішення).
Допущено до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду 2 851 кандидата на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал (додаток 4).
В додатку 1 рішення ВККС від 19.09.2025 № 173/зп-25, окрім іншого, зазначена наступна інформація: під порядковим номером 638 учасник - ОСОБА_1 , статус учасника - кандидат на посаду судді, спеціалізація - загальна, дата складання тестування - 10.09.2025, код учасника - K1095215D628DFA6, бал учасника - 33,47, результат етапу кваліфікаційного іспиту - успішно складено.
У той же час, у додатку 4 рішення ВККС від 19.09.2025 № 173/зп-25 «Список кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та допущені до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду», кандидат на посаду судді ОСОБА_1 - відсутній у списку.
Не погодившись з бездіяльністю Комісії, яка полягає у невключені ОСОБА_1 до Списку кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та допущені до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду, позивач звернувся до суду.

IV. ЗАСТОСУВАННЯ НОРМ ПРАВА, ОЦІНКА ДОКАЗІВ ТА МОТИВИ УХВАЛЕНОГО РІШЕННЯ
Заслухавши учасників, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Суд виходить із такого.
Відповідно до частини четвертої статті 22 КАС України Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи, зокрема, щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Вищої ради правосуддя, ВККС.
Особливості провадження у справах щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Вищої ради правосуддя, ВККС визначено статтею 266 КАС України.
Відповідно до частини другої статті 128 Конституції України призначення на посаду судді здійснюється за конкурсом, крім випадків, визначених законом.
Законом, який визначає організацію судової влади та здійснення правосуддя в Україні, що функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів і забезпечує право кожного на справедливий суд, є Закон № 1402-VIII.
Відповідно до частини першої статті 92 Закону № 1402-VIII ВККС є державним колегіальним органом суддівського врядування, який на постійній основі діє у системі правосуддя України.
Статтею 93 Закону № 1402-VIII визначено повноваження Комісії, до яких згідно з пунктами 2, 6 частини першої цієї статті належить проведення добору кандидатів для призначення на посаду судді і затвердження порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання кандидатів.
Згідно з пунктами 1 та 4 частини першої статті 70 Закону № 1402-VIII добір на посаду судді місцевого суду здійснюється в порядку, визначеному цим Законом, та, окрім іншого, включає в себе такі етапи, як оголошення добору на посаду судді та складання кваліфікаційного іспиту.
Статтею 71 Закону № 1402-VIII визначено, що про оголошення добору на посаду судді Комісія ухвалює рішення, яке оприлюднює на офіційному веб-сайті Комісії та офіційному веб-порталі судової влади України.
У рішенні про оголошення добору на посаду судді Комісія обов`язково зазначає кінцевий строк подання заяви та документів для участі у доборі, що не може бути меншим за 30 днів з дня оприлюднення рішення, а також прогнозовану кількість вакантних посад суддів, стосовно яких оголошено добір.
Складання кваліфікаційного спиту, в свою чергу, врегульовано статтею 74 Закону № 1402-VIII.
Також питання складання та оцінювання кваліфікаційного іспиту регулюється Положенням № 185, яке визначає організаційно-правові засади підготовки та проведення кваліфікаційного іспиту, форму та зміст тестувань, практичних завдань, методику оцінювання результатів іспиту під час добору на посаду судді місцевого суду, кваліфікаційного оцінювання та у зв`язку з наміром судді бути переведеним до іншого місцевого суду, а також засади формування рейтингу і резерву кандидатів на посаду судді місцевого суду.
Відповідно до частини першої статті 74 Закону № 1402-VIII кваліфікаційний іспит є атестуванням професійної компетентності кандидата на посаду судді з метою виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді.
Частинами другою-четвертою статті 74 Закону № 1402-VIII передбачено, що підставою для допуску до складання кваліфікаційного іспиту є рішення Комісії.
Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичних завдань. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір: адміністративної, господарської та загальної (цивільної і кримінальної). Практичні завдання проводяться щодо вибраної (вибраних) кандидатом спеціалізації (спеціалізацій) суду.
Форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються Комісією.
ВККС не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення кваліфікаційного іспиту оприлюднює його програму та перелік питань тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) на своєму офіційному веб-сайті.
Частиною п`ятою статті 74 Закону № 1402-VIII визначено, що кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він:
1) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду;
2) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду;
3) успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності, встановленого Комісією.
Відповідно до частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII Комісія встановлює прохідний бал кваліфікаційного іспиту, який не може бути нижчим за 75 відсотків максимально можливого бала за відповідне тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності) та виконання практичного завдання кваліфікаційного іспиту.
Проаналізувавши частину шосту статті 74 Закону № 1402-VIII Суд наголошує на тому, що наведена норма в частині набрання мінімально можливого прохідного бала - 75 відсотків від максимально можливого бала не розповсюджується на оцінювання тестування когнітивних здібностей та історії української державності. 
Втім абзац другий частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII передбачає, що під час добору прохідний бал для кандидатів встановлюється з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір.
Отже, абзац другий частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII не визначає прохідний бал за тестування щодо когнітивних здібностей, проте надає право Комісії встановлювати такий бал. 
Колегія суддів враховує, що частиною десятою статті 74 Закону № 1402-VIII визначено, що кандидат на посаду судді, який склав кваліфікаційний іспит, але не набрав прохідний бал, може використати результати такого іспиту під час участі у наступному доборі на посаду судді, оголошеному протягом двох років з дня затвердження таких результатів.
Таким чином, законодавець передбачив певну класифікацію оцінок за кожен етап: мінімально та максимально можливі бали, допустимий бал, середньо допустимий бал та прохідний бал. 
Отже, кандидат вважається таким, що успішно склав кваліфікаційний іспит у разі набрання не лише мінімально можливого прохідного бала на кожному етапі, але й набрав прохідний бал за результатами відповідного тестування, встановлений Комісією з урахуванням кількості кандидатів, які набрали мінімальний бал, кількості посад та загальної кількості кандидатів, яких можливо (необхідно) допустити до наступного етапу. 
В контексті предмету спору, твердження позивача про успішне набрання середнього допустимого бала за результатами тестування когнітивних здібностей, колегія суддів оцінює критично, оскільки набрання такого бала є необхідною та невід`ємною складовою формули розрахунку прохідного бала, розрахунок якого своєю чергою чітко визначено абзацом другим частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII.
Водночас невід`ємними складовими формули цього розрахунку є показники кількості вільних посад та осіб, які допускаються Комісією до наступного етапу. 
З цих підстав колегія суддів не ототожнює терміни «успішне проходження тестування» (пункт 3 частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII) та «склав кваліфікаційний іспит» (частина десята статті 74 Закону № 1402-VIII) з терміном «прохідний бал», оскільки два перші терміни є лише необхідними складовими для обрахунку «прохідного бала». 
Такий висновок суду узгоджується із правовими наслідками, передбаченими частиною десятою статті 74 Закону № 1402-VIII, згідно із якою кандидат на посаду судді, який склав кваліфікаційний іспит, але не набрав прохідний бал, може використати результати такого іспиту під час участі у наступному доборі на посаду судді, оголошеному протягом двох років з дня затвердження таких результатів.
З урахуванням наведеного правового регулювання колегія суддів враховує, що добір кандидатів на посаду судді місцевого суду оголошено рішенням Комісії від 11.12.2024 № 366/зп-24 з урахуванням 1 800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах.
Таку кількість прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах визначено з огляду на наявні вакантні посади суддів у місцевих судах, які не припинили роботу та готові до заміщення, посади, які можуть утворитися за результатами конкурсів на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах та Вищому антикорупційному суді, а також у разі звільнення суддів з посад.
Відповідно до вказаних розрахунків серед 1 800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах: 1 400 - у місцевих загальних судах; 200 - у місцевих адміністративних судах; 200 - у місцевих господарських судах.
З метою участі в доборі на посаду судді місцевого суду, оголошеного 11.12.2024, та з наміром бути переведеними до іншого місцевого суду, звернулося 9 337 осіб та суддів.
Рішенням ВККС від 12.05.2025 № 105/зп-25 призначено кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів в межах добору.
Цим же рішенням встановлено прохідний бал кожного етапу кваліфікаційного іспиту, в тому числі і третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей). Зокрема, визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
Водночас Комісія, враховуючи кількість вакантних посад та кількість осіб, які виявили намір взяти участь у доборі, вважала за необхідне встановити прохідний бал з урахуванням двох критеріїв:
1) відсотка від максимально можливого бала за кожен етап кваліфікаційного іспиту;
2) співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількісті прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.
Отже, Комісія зобов`язана встановити прохідний бал, який би дозволяв кандидату бути допущеним до наступного етапу та продовжувати брати участь у доборі, що нею і було зроблено.
Разом з тим, встановлюючи прохідний бал етапу іспиту, Комісія не вказала його в остаточному числовому вираженні, а пов`язала прохідний бал з дотриманням двох обов`язкових умов (набрання мінімально допустимого бала та потрапляння за рейтингом до визначеного Комісією числа кандидатів).
Закон № 1402-VIII не зобов`язує Комісію встановити прохідний бал, який би дозволяв кандидату бути допущеним до наступного етапу та продовжувати брати участь у доборі, в остаточному числовому вираженні, а навпаки вказує на необхідність встановити такий прохідний бал з урахування кількості посад, щодо яких оголошено добір, що фактично унеможливлює встановлення прохідного балу в остаточному числовому вираженні, оскільки Комісія не може передбачити співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількісті прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.
Таким чином, Комісія виконала свій обов`язок та встановила прохідний бал з тестування щодо когнітивних здібностей, який би дозволяв кандидату бути допущеним до наступного етапу та продовжувати брати участь у доборі з урахуванням положень абзацу 2 частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII.
Водночас Суд не встановив порушень Комісією під час визначення прохідного бала для успішного проходження тестування когнітивних здібностей.
Як зазначалося вище, рішенням ВККС від 27.08.2025 № 162/зп-25 призначено тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
Окрім іншого цим рішенням встановлено середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали та визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, зокрема, у кількості не більше 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду.
Слід зазначити, що Закон № 1402-VIII містить два терміни - «прохідний бал» та «середній допустимий бал». Тобто, законодавець не ототожнює вказані терміни. 
Так, пункт 3 частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII, окрім іншого, пов`язує складання кваліфікаційного іспиту з успішним проходженням тестування щодо когнітивних здібностей, а саме: набранням кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей, встановленого Комісією. Тобто, успішне складання кваліфікаційного іспиту дорівнює набранню кандидатом середнього допустимого бала.
Разом з тим частина десята статті 74 Закону № 1402-VIII чітко вказує на те, що складання кваліфікаційного іспиту не свідчить про обов`язкове набрання прохідного бала.
Враховуючи викладене, Суд висновує, що набрання кандидатом середнього допустимого бала, свідчить про складання кваліфікаційного іспиту, проте не свідчить про обов`язкове набрання прохідного бала. В той же час саме набрання прохідного бала є підставою для допущенння кандидата до наступного етапу та продовження участі у доборі.
Суд наголошує на тому, що Закон № 1402-VIII не встановлює ні середнього допустимого бала, ні прохідного бала, які необхідно отримати кандидату за результатами складання тестування щодо когнітивних здібностей, а покладає обов`язок встановити вказані бали на Комісію (частина п`ята статті 74 Закон № 1402-VIII зобов`язує Комісію встановити середній допустимий бал, частина шоста вказаної статті - прохідний бал).
До того ж Закон № 1402-VIII не обмежує Комісію при встановлені середнього допустимого бала, який необхідно отримати кандидату за результатами складання тестування когнітивних здібностей, проте вказує на необхідність врахувати кількість посад, щодо яких оголошено добір при встановленні прохідного бала етапу іспиту.
В той же час пунктами 6.3.2, 6.3.3, 6.4.2 та 6.8.2 Положення № 185 визначено, що у рішенні про затвердження кодованих та декодованих результатів етапу іспиту зазначається, окрім іншого, результат етапу іспиту («успішно складено» або «не складено»).
Учасник визнається таким, що успішно склав тестування когнітивних здібностей та історії української державності, у разі набрання встановленого Комісією середнього допустимого та більшого бала таких тестувань.
Прохідний бал за тестування когнітивних здібностей та історії української державності - середні допустимі бали тестувань, встановлені Комісією.
Аналіз вказаних норм свідчить про те, що Комісія своїм Положенням ототожнила прохідний бал за тестування когнітивних здібностей з середнім допустимим балом.
Однак, проаналізувавши зміст зазначеного вище правового регулювання та процедуру, визначену Законом № 1402-VIII для проведення добору на посаду судді місцевого суду, Суд дійшов висновку про неможливість застосування до спірних правовідносин пункту 6.8.2 Положення № 185, який ототожнює прохідний бал за тестування когнітивних здібностей з середнім допустимим балом, з огляду на наступне.
Як зазначалося вище, Комісія позбавлена можливості встановити прохідний бал етапу іспиту в остаточному числовому вираженні, з огляду на необхідність встановити такий бал з урахування кількості посад, щодо яких оголошено добір. Тобто Комісія не може передбачити співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількісті прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.
В той же час Закон № 1402-VIII, зобов`язуючи Комісію встановити середній допустимий бал, жодним чином не пов`язує зазначену категорію з якимись обмеженнями (наприклад, необхідністю врахування кількості посад, щодо яких оголошено добір). Відсутність відповідних обмежень свідчить про те, що середній допустимий бал повинен бути встановлений в остаточному числовому вираженні.
Тобто законодавство України зобов`язує Комісію встановити середній допустимий бал в остаточному числовому вираженні, при цьому при встановленні прохідного бала врахувати кількість посад, щодо яких оголошено добір.
Ототожнення понять «середній допустимий бал» та «прохідний бал» фактично нівелюватиме обов`язок Комісії, передбачений Законом № 1402-VIII, при встановленні прохідного бала врахувати кількість посад, щодо яких оголошено добір.
Суд ґрунтує свої висновки на тому, що відповідно до статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права, а закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй.
Частинами першою-третьою статті 7 КАС України встановлено, що суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України.
У разі невідповідності правового акта Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або іншому правовому акту, суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу, або положення відповідного міжнародного договору України.
Закон № 1402-VIII є базовим нормативно-правовим актом, який, як зазначено вище, визначає засади організації судової влади, статус суддів, порядок формування та діяльності органів суддівського врядування. З огляду на це, він має вищу юридичну силу порівняно з відомчими актами ВККС.
Положення ВККС № 185 має підзаконний характер і приймається на виконання закону, а тому не може суперечити чи змінювати приписів Закону № 1402-VIII.
У разі наявності колізії між положеннями Закону № 1402-VIII та актом Комісії застосуванню підлягають норми закону як такі, що мають вищу юридичну силу.
За спірних правовідносин, Комісія встановила середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали, який позивач набрав, що свідчить про те, що він успішно склав іспит.
Водночас Комісія встановила і прохідний бал з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, зокрема, у кількості не більше 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду.
За результатами тестування когнітивних здібностей, з урахування усіх вимог, встановлених Комісією, прохідний бал для кандидатів, які виявили намір бути призначеними або переведеними до місцевого загального суду, становить 34,69 бала.
Позивач за результатами третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) набрав 33,47 бала, що свідчить про те, що він не набрав прохідний бал, а отже правомірно не був допущений до наступного етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду).
Суд наголошує на тому, що в рішеннях Комісії від 12.05.2025 № 105/зп-25 та від 27.08.2025 № 162/зп-25 визначено прохідний бал, в тому числі і для третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей), який, як вже зазначалося вище, визначено з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду. 
Вказане свідчить про те, що, по-перше, умови добору в частині тестування когнітивних здібностей під час його проведення не змінювалися, як на тому безпідставно наголошує позивач, а, по-друге, позивач ще у травні був обізнаний про умови добору, визначені Комісією, в тому числі і про встановлений відповідачем прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту. 
Проте, до ухвалення рішення Комісії від 19.09.2025 № 173/25-зп позивач не оскаржував встановлений Комісією прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту.
До того ж за аналогічним принципом Комісія визначила прохідний бал для першого та другого етапів кваліфікаційного іспиту (тестування історії української державності та тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду), які складено позивачем успішно. Суд звертає увагу на те, що незважаючи на однаковий підхід до визначення прохідного бала для всіх етапів кваліфікаційного іспиту, позивач не оскаржував до суду рішення Комісії, яким встановлено відповідні прохідні бали, що свідчить про те, що він погоджувався з умовами, визначеними Комісією.
З аналогічних підстав спростовуються посилання позивача і на те, що критерієм допуску кандидатів на посаду судді була не кількість набраних кандидатом балів, яка відповідно до частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII встановлена Комісією - 55 % максимально можливого бала, тобто 33 бали, а обрана спеціалізація, адже умови добору (зокрема, прохідний бал) визначалися рішенням Комісії у відповідності до статті 74 Закону № 1402-VIII для кожної зі спеціалізацій окремо залежно від кількості посад, щодо яких оголошено добір, про що було достоменно відомо позивачу та мало бути враховано останнім при виборі однієї або кількох спеціалізацій суду, в межах яких проходити відповідний добір.
Щодо посилання позивача на відсутність передбачуваності процедури добору на посаду судді в частині технічних аспектів тестування когнітивних здібностей Суд погоджується з позицією відповідача, що оскільки в типових запитаннях тестування когнітивних здібностей, оприлюднених на офіційному вебсайті Комісії 13.02.2025, та методиці оцінювання результатів тестування когнітивних здібностей (рішення Комісії від 27.08.2025 № 162/зп-25) у достатньому об`ємі наведено загальну інформацію, яка розкриває аспекти тестування когнітивних здібностей, структуру та типи завдань, методику оцінювання, де наведено кількість балів за правильну відповідь, коефіцієнт, який встановлений за складність запитань, а також порядок складання такого тестування, з якими позивач міг ознайомитися за однакових умов із іншими кандидатами, то відповідні доводи позивача є необґрунтованими.
Щодо покликання позивача на те, що протиправна бездіяльність Комісії мала наслідком незаконне припинення його участі у доборі та стала перешкодою доступу позивача до посади судді, Суд звертає увагу на таке.
Суд зазначає, що право кожного громадянина на доступ до державної служби, у тому числі на участь у доборі на посаду судді, гарантовано статтею 38 Конституції України. Водночас це право не є абсолютним і може бути реалізоване за умови дотримання встановлених законом вимог та процедур, спрямованих на забезпечення професійності, доброчесності й здатності кандидата здійснювати правосуддя.
Відповідно до положень Закону № 1402-VIII та Положення № 185 однією з обов`язкових умов участі в подальших етапах добору на посаду судді є успішне складання кваліфікаційного іспиту та набрання прохідного бала. 
Набрання кандидатом бала, який є меншим від прохідного, не відповідає визначеним законом критеріям, необхідним для просування до наступного етапу добору. Такий результат не є проявом дискримінації чи обмеженням доступу до посади судді, а є наслідком об`єктивного застосування законодавчо встановленої процедури оцінювання.
Таким чином, відмова у допуску кандидата до наступного етапу добору з підстав ненабрання прохідного бала є правомірною, обґрунтованою та не порушує конституційного права особи на доступ до державної служби.
Суд ураховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29) і повинні діяти вчасно та в належний і послідовний спосіб (рішення у справах «Beyeler v. Italy» № 33202/96, «Oneryildiz v. Turkey» №48939/99, «Moskal v. Poland» № 10373/05).
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись статтями 241-246, 266 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд 

ВИРІШИВ:
У задоволенні позову ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії, відмовити повністю.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення Верховного Суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляд справи проведено в порядку письмового провадження, цей строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач С.М. Чиркін

Судді А.А. Єзеров

Н.В. Коваленко

В.М. Кравчук

О.П. Стародуб