Справа № 953/13945/25
н/п 2/953/1201/26 
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
17 березня 2026 року Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Шаренко С.Л.,
за участю секретаря судового засідання Реуцької Н.В., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області про стягнення моральної шкоди, -
установив:
ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник Коломойцев М.М. через підсистему «Електронний суд» звернувся до Київського районного суду м. Харкова з позовною заявою до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області про стягнення моральної шкоди, у якій просить стягнути з відповідача на його користь моральну шкоду у розмірі 44 582,37 гр. 
В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що ОСОБА_1 проходив службу в Головному управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області по 14.06.2024, що вбачається з копії наказу. 
Позивачу не був здійснений перерахунок його грошового забезпечення за механізмом первинної редакції п.4 ПКМУ 704 та не здійснена виплата, внаслідок чого, він звернувся у судовому порядку за захистом своїх прав. 
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2025 р. по справі №520/30880/24 було, зокрема, зобов`язано Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області здійснити позивачу перерахунок та виплату грошового забезпечення (з урахуванням раніше сплачених сум) за період: з 20.05.2022 по 20.05.2023 за механізмом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законами України "Про Державний бюджет України на 2022 - 2023 роки станом на 01 січня 2022 та на 01 січня 2023 року, на відповідний тарифний коефіцієнт посадового окладу та окладу за військовим званням. 
Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 08.08.2025 вказане рішення залишено без змін. 
Таким чином, рішення Харківського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2025 р. по справі №520/30880/24 набрало законної сили та його подано на примусове виконання. 
Постановою від 04.09.2025 року було відкрито виконавче провадження ВП № 79016669. ГУДСНС України в Харківській області на виконання рішення по справі №520/30880/24 було перераховано позивачу заборгованість з грошового забезпечення 21.11.2025, якою є різниця між належним перерахованим грошовим забезпеченням та неналежним сплаченим у розмірі 62527,85 гр. після оподаткування.
Попри законодавчо встановлений строк 10 робочих днів з дня відкриття виконавчого провадження, рішення по справі №520/30880/24 було виконано відповідачем лише 21.11.2025 з затримкою у 46 робочих днів (повинно було бути виконано до 17.09.2025 без урахування вихідних днів). 
Вказує, що тривалим невиконанням рішення Харківського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2025 р. по справі №520/30880/24 відповідач завдав позивачу моральну шкоду, яка виразилась у психологічному дискомфорті, порушенні душевної рівноваги, вираженої у почуттях розпачу, тривоги, дратівливості, у почуттях страху на фоні того, що ст.19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. 
Отже, відповідач повинен був, діючи на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, за фактом відкриття відповідного виконавчого провадження, виконати рішення по справі №520/30880/24 у десятиденний строк робочих днів з моменту відкриття виконавчого провадження, обов`язок щодо чого не виконав.
Попри законодавчо встановлений строк 10 робочих днів з дня відкриття виконавчого провадження № ВП № 79016669 04.09.2025 року , рішення по справі №520/30880/24 було виконано відповідачем лише 21.11.2025 з затримкою у 46 робочих днів (повинно було бути виконано до 17.09.2025 без урахування вихідних днів). Тобто, законодавчо встановлений строк на виконання сплинув більше 4 рази поспіль, перш ніж рішення було виконане.
Так, рішення Харківського окружного адміністративного суду №520/30880/24 було виконано відповідачем 21.11.2025 сплатою 62527,85 гр. з затримкою строків, передбачених ч. 6 ст.26 Закону України «Про виконавче провадження» тривалістю 46 робочих днів, або у 4,6 разів.
Станом на день виконання рішення облікова ставка НБУ становила 15,5% річних. Враховуючи суму сплачених з затримкою коштів – 62527,85 гр. 15,5 % річних від цієї суми становитиме – 9 691,82 гр. Помножуючи отриманий показник 9 691,82 гр. на коефіцієнт затримки 4,6 вважає, що розумною та справедливою є сума моральної шкоди у розмірі 44 582,37 гр.
13.03.2026 від представника відповідача Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області – Пономаренко П.О. надав до суду письмові пояснення, в яких зазначив, що позивач вказує, що на його думку, попри законодавчо встановлений строк 10 – днів з дня відкриття виконавчого провадження 79016669 04.09.2025, рішення по справі № 520/28225/24 було виконано відповідачем лише 21.11.2025 тобто з затримкою у 46 днів. Зазначає, що Головне управління ДСНС у Харківській області повідомляє суд, що позовні вимоги не визнає в повному обсязі зважаючи на наступне. Відповідно пункту 1 Положення про Державну службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року № 1052 (далі — Положення про ДСНС) ДСНС є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.
Відповідно до статті 21 Закону України “Про центральні органи виконавчої влади”, постанови Кабінету Міністрів України від 21.01.2013 № 33 “Про утворення територіальних органів Державної служби з надзвичайних ситуацій та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України”, постанови Кабінету Міністрів України від 9 жовтня 2020 р. № 939 “Про перейменування деяких територіальних органів Державної служби з надзвичайних ситуацій”, Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, затвердженого наказом 04.02.2013 № 3, у редакції наказу ДСНС 12.11.2018 № 661, (далі — Положення про ГУ) Головне управління ДСНС у Харківській області є територіальним органом ДСНС.
Найчастіше при стягненні моральної шкоди використовуються такі докази, як: довідки лікарів, виписки з медичних карток, висновки психологів або психотерапевтів, документи про проходження лікування, встановлення інвалідності чи втрату працездатності. Важливу роль відіграють письмові докази. До них належать заяви, скарги, звернення до правоохоронних органів, рішення судів, акти службових розслідувань, офіційна переписка, відповіді державних органів або роботодавця. Свідчення свідків також можуть підтверджувати факт моральних страждань. Свідки можуть пояснити, як змінився психічний стан потерпілого, його поведінка, спосіб життя, соціальні зв`язки після заподіяння шкоди. У деяких випадках використовуються фото та відеоматеріали, аудіозаписи, електронне листування або повідомлення в месенджерах, якщо вони підтверджують протиправні дії або наслідки для потерпілого.
Саме тому у справах про відшкодування моральної шкоди важливо не лише заявити про наявність страждань, а й обґрунтувати їх документально та логічно пов`язати з діями відповідача.
Таким чином, як зазначено в узагальнені судової практики Верховного суду, загальні твердження про переживання або стрес без підтвердження документами, показаннями свідків чи іншими доказами не визнаються судом достатніми відповідно до статей 76 та 81 ЦПК України. Крім того Верховним судом акцентовано окрему увагу на необхідності наявності доказів протиправності дій або бездіяльності відповідача. За відсутності доказів неправомірної поведінки вимога про компенсацію моральної шкоди не може бути задоволена згідно зі статтею 1167 ЦК України.
Разом з тим, матеріали позовної заяви та фактичні подані докази на які посилається позивач, не містять доказів протиправності дій або бездіяльності ГУ ДСНС України у Харківській області, якими, на думку позивача завдано моральну шкоду. Також не наведено доказів наявності причинного зв`язку між наявною, на думку позивача, шкодою та протиправними діями відповідача, а також не обґрунтовано її розмір, окрім арифметичних розрахунків що, не можуть виступати як обґрунтування розміру немайнової шкоди.
Так Головним управлінням ДСНС України у Харківській області листом №65010- 11946/65151 від 07.11.2025 та листом 65010-9644/65151 від 08.09.2025 направленого на адресу Державної служби України з надзвичайних ситуацій, як головному розпоряднику коштів, повідомлено про додаткову потребу, у видатках загального фонду державного бюджету та направлений реєстр судових рішень, що набрали законної сили та підлягають виконанню з обґрунтованим розрахунком, зокрема й по справі №520/30880/24 за позовом ОСОБА_1 . Положеннями постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 “Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу та деяких інших осіб” та Інструкції про порядок виплати грошового забезпечення та одноразової грошової допомоги при звільненні особам рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, затвердженої наказом МВС України від 20.07.2018 № 623 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 16.08.2018 р. за № 936/3238) а саме, відповідно пункту 10, встановлене що виплата грошового забезпечення особам рядового і начальницького складу здійснюється щомісяця у період із 20 по 25 число.
Відповідно платіжних інструкцій №№13085-13087 від 21.11.2025 оплата ГУ Держказначейства України в Харківській області ОСОБА_1 була проведена в повному обсязі 21.11.2025, що відповідає порядку проведення розрахунків. Таким чином Головним управлінням ДСНС України у Харківській області були вжиті усі заходи, відповідно до чинного законодавства, щодо забезпечення виконання рішення суду в найкоротший термін, адже строк добровільного виконання рішення суду, передбачений Законом України “ Про виконавче провадження” не встановлює 10 денний строк такого виконання, як граничного, для повного виконання рішення, та не є таким, після якого боржник вважається таким, що ухиляється від виконання рішення суду. На Головне управління ДСНС України у Харківській області, в рамках виконання зазначеного рішення, державною виконавчою службою не накладалось штрафів за невиконання рішення суду, або не вживалось будь яких інших дій, щодо примусового виконання, що також свідчить про відсутність наявності ознак невиконання рішення суду.
Враховуючи наведене, Головне управління ДСНС України зазначає про відсутність факту бездіяльності, або неналежному виконанні рішення суду, в зв`язку з чим, вважає позовні вимоги ОСОБА_1 необґрунтованими, бездоказовими, та такими що не підлягають задоволенню в повному обсязі.
Позивач в судове засідання не з`явився, від представника позивача до суду надійшла заява про проведення судового засідання без участі сторони позивача.
Відповідач в судове засідання не з`явився.
Суд, дослідивши надані сторонами докази, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов до такого висновку.
Судом достовірно встановлено, що ОСОБА_1 проходив службу в Головному управлінні Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області.
Наказом начальника управління персоналу ГУ ДСНС України в Харківській області №287 о/с від 14.06.2024 року ОСОБА_1 звільнено зі служби за підпунктом 2 пункту 176 (за віком), виключено з кадрів ДСНС України, встановивши щомісячну премію з 01.06.2024 по день звільнення, у розмірі 414% посадового окладу. Вислуга років на день звільнення складає: у календарному обчисленні – 20 років 02 місяці 11 днів, у пільговому обчисленні – немає. Вислуга років для нарахування виплати одноразової грошової допомоги при звільненні складає: 2 роки 00 місяців 24 дні. Виплатити ОСОБА_1 одноразову грошову допомогу при звільненні зі служби цивільного захисту в розмірі 50 відсотків місячного грошового забезпечення за 2 повних календарних роки служби. Виплатити ОСОБА_1 грошову компенсацію за невикористані 23 календарних днів щорічної основної відпустки за 2022 рік, за невикористані 40 календарних днів щорічної основної відпустки за 2023 рік та за невикористані 45 календарних днів щорічної основної відпустки за 2024 рік. Виплатити додаткову винагороду із розрахунку 30 000 гривень на місяць за період: з 01 червня по 14 червня 2024 року.
Згідно рішення Харківського окружного адміністративного суду від 20.02.2025 року у справі №520/30880/24 адміністративний позов ОСОБА_1 до ГУ Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області про визнання бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльність ГУ Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, яка полягає у ненарахуванні та невиплаті ОСОБА_1 грошового забезпечення з 20.05.2022 року по 20.05.2023 року за механізмом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня кожного календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт посадового окладу та окладу за військовим званням із наступним перерахунком щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії. Зобов`язано ГУ Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області здійснити ОСОБА_1 перерахунок та виплату грошового забезпечення (з урахуванням раніше сплачених сум) за період: з 20.05.2022 по 20.05.2023 за механізмом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законами України "Про Державний бюджет України на 2022 - 2023 роки станом на 01 січня 2022 та на 01 січня 2023 року, на відповідний тарифний коефіцієнт посадового окладу та окладу за військовим званням.
Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 08.08.2025 у справі №520/30880/24 рішення Харківського окружного адміністративного суду від 20.02.2025 у справі №520/30880/24 залишено без змін.
Постановою старшого державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Харківській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Барановою Я. відкрито виконавче провадження з виконання виконавчого листа №520/30880/24, виданого 26.08.2025 Харківським окружним адміністративним судом.
Згідно платіжної інструкції №13085 від 21.11.2025 ГУ ДСНС України в Харківській області перерахувало на рахунок ОСОБА_1 62 527 (шістдесят дві тисячі п`ятсот двадцять сім) гривень 85 коп., призначення платежу «перерах.грош.забезпеч.зг. Рішення ХОАС від 20.02.2025 по спр.№520.30880.24».
Згідно платіжної інструкції №13086 від 21.11.2025 ГУ ДСНС України в Харківській області перерахувало на рахунок ОСОБА_1 14 616 (чотирнадцять тисяч шістсот шістнадцять) гривень 90 коп., призначення платежу «перерах.грош.забезпеч.зг. Рішення ХОАС від 20.02.2025 по спр.№520.30880.24:1006280:2800».
Згідно платіжної інструкції №13087 від 21.11.2025 ГУ ДСНС України в Харківській області перерахувало на рахунок ОСОБА_1 4060 (чотири тисячі шістдесят) гривень 25 коп., призначення платежу «перерах.грош.забезпеч.зг. Рішення ХОАС від 20.02.2025 по спр.№520.30880.24:1006280:2800».
Відповідно до положень частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно із статтею 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Частиною першою статті 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.
Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України).
Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).
Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.
За правилами статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно із статтею 56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.
Статтею 23 ЦК України передбачено право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав та законних інтересів. Відповідно до частин другої - п`ятої цієї статті моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.
Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення.
При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.
За загальним правилом підставою виникнення зобов`язання з компенсації моральної шкоди є завдання моральної шкоди іншій особі. Зобов`язання про компенсацію моральної шкоди завданої особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади при здійсненні своїх повноважень виникає за таких умов: наявність моральної шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала моральної шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала моральної шкоди та її результатом - моральною шкодою.
Загальні підстави відповідальності за завдану моральну шкоду передбачені нормами статті 1167 ЦК України, відповідно до яких моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування та посадової або службової особи вказаних органів при здійсненні ними своїх повноважень, визначені статями 1173 та 1174 ЦК України відповідно.
Згідно зі статтею 1173 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів.
Шкода, завдана фізичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю посадової особи органу державної влади при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується на підставі статті 1174 ЦК України.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 750/1591/18-ц (провадження № 14-261цс19) вказано, що згідно зі статтею 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини право заявника на відшкодування моральної шкоди у випадку надмірно тривалого невиконання остаточного рішення, за що держава несе відповідальність, презюмується.
Згідно зі змісту п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», якою роз`яснено схожі за своєю суттю правовідносини, під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.
Також, відповідно до п. 5 цієї ж постанови Пленуму, обов`язковому доведенню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.
Положеннями п. 9 даної постанови Пленуму роз`яснено, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин.
У практиці ЄСПЛ порушення державою прав людини, що завдають психологічних страждань, розчарувань і незручностей, зокрема через порушення принципу належного врядування, кваліфікуються як такі, що завдають моральної шкоди.
Також слід виходити з позиції, що порушення прав людини з боку суб`єктів владних повноважень прямо суперечить їх головним обов`язкам (ст. ст. 3,19 Конституції України) та завжди викликає в людини негативні емоції. Проте не всі негативні емоції досягають рівня страждання або приниження, які заподіюють моральну шкоду. Оцінка цього рівня залежить від усіх обставин справи, які свідчать про мотиви протиправних дій, їх інтенсивність, тривалість, повторюваність, фізичні або психологічні наслідки та, у деяких випадках, стать, вік і стан здоров`я потерпілого.
Суд приймає до уваги те, що 08.08.2025 набуло законної сили ухвалене судом рішення у справі №520/30880/24, яким зобов`язано Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області здійснити ОСОБА_1 перерахунок та виплату грошового забезпечення (з урахуванням раніше сплачених сум) за період: з 20.05.2022 по 20.05.2023 за механізмом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законами України "Про Державний бюджет України на 2022 - 2023 роки станом на 01 січня 2022 та на 01 січня 2023 року, на відповідний тарифний коефіцієнт посадового окладу та окладу за військовим званням. 
Надалі, 04.09.2025 державним виконавцем відкрито виконавче провадження №79016669, з виконання виконавчого листа по справі №520/30880/24 виданого Харківським окружним адміністративним судом та зазначено, що рішення має бути виконане протягом 10 робочих днів.
Разом з тим, після відкриття 04.09.2025 виконавчого провадження, попри законодавчо встановлений строк у 10 робочих днів, ГУ ДСНС України в Харківській області на виконання рішення суду перераховано ОСОБА_1 грошове забезпечення лише 21.11.2025, тобто з затримкою в 46 робочих днів.
Відповідно до ч. 6 ст. 26 Закону України «Про виконавче провадження» за рішенням немайнового характеру виконавець у постанові про відкриття виконавчого провадження зазначає про необхідність виконання боржником рішення протягом 10 робочих днів (крім рішень, що підлягають негайному виконанню, рішень про встановлення побачення з дитиною).
Тож, беручи до уваги те, що рішення суду, яке ухвалено на користь ОСОБА_1 було виконане із затримкою, суд вважає, що бездіяльністю відповідача позивачу спричинено моральну шкоду. Разом з тим, суд вважає, що у відшкодування моральної шкоди, виходячи із засад розумності та справедливості, з урахуванням характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань позивача, ступеня вини відповідача з відповідача необхідно стягнути 5000 гр.
З огляду на вищевикладене, позовна заява підлягає частковому задоволенню.
Позивач звільнений від сплати судового збору на підставі п. 11 ч. 2 ст. 3 Закону України "Про судовий збір".
Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України суд присуджує до стягнення з відповідача на користь держави судові витрати по сплаті судового збору у сумі 373, 40 гр. пропорційно до суми задоволених позовних вимог 11,22 %.
Керуючись ст.ст.12, 13, 81, 89, 141, 259, 263, 264, 265 ЦПК України, суд -
ухвалив:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області про стягнення моральної шкоди - задовольнити частково.
Стягнути з Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (ЄДРПОУ: 38631015, юридична адреса: 61013, м. Харків, вул. Шевченка, буд. 8) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) відшкодування завданої моральної шкоди у розмірі 5000 (п`ять тисяч) гривень.
Стягнути з Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області на користь держави судовий збір у розмірі 373 (триста сімдесят три) гр. 40 коп. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua.

Суддя С.Л. Шаренко