ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 березня 2026 р. 	Справа № 520/32230/25	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Любчич Л.В.,
Суддів: Присяжнюк О.В. , Спаскіна О.А. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Харківський машинобудівний завод "Світло Шахтаря" на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 22.01.2026, головуючий суддя І інстанції: Кухар М.Д., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, по справі № 520/32230/25
за позовом Акціонерного товариства "Харківський машинобудівний завод "Світло Шахтаря" 
до  Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області   
про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:
Акціонерне товариство «Харківський машинобудівний завод «Світло Шахтаря» (далі - АТ «Світло Шахтаря», позивач, апелянт) звернулося до суду із зустрічним адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (далі - ГУ ПФУ в Харківській області, відповідач), в якому просило визнати протиправними дії ГУ ПФУ в Харківській області і скасувати розрахунки фактичних витрат на виплату та доставку пільгових пенсій, що підлягають відшкодуванню, призначених особам, які працювали або працюють на підземних роботах, на роботах з особливо шкідливими і особливо важкими умовами праці за списком № 1 та на інших роботах із шкідливими і важкими умовами праці за списком № 2 виробництв, робіт, професій, посад і показників, затверджених Кабінетом Міністрів України щодо АТ «Світло Шахтаря».
14.01.2026 ухвалою Харківського окружного адміністративного суду зустрічну позовну заяву АТ «Світло Шахтаря» залишено без руху та запропоновано усунути недоліки протягом 5 днів з моменту отримання копії ухвали шляхом уточнення позовних вимог та надання до суду документу, підтверджуючого сплату судового збору у повному обсязі (враховуючи уточнення позовних вимог).
22.01.2026 ухвалою Харківського окружного адміністративного суду зустрічну позовну заяву АТ «Світло Шахтаря» повернуто позивачу.
Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції АТ «Світло Шахтаря» подано апеляційну скаргу, в якій воно посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права просило скасувати ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 22.01.2026 та передати справу на розгляд до суду першої інстанції.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт зазначив, що предметом уточненого зустрічного позову АТ «Світло Шахтаря» є визнання протиправними дій ГУ ПФУ в Харківській області і скасування розрахунків фактичних витрат на виплату та доставку пільгових пенсій, що підлягають відшкодуванню, призначених особам, які працювали або працюють на підземних роботах, на роботах з особливо шкідливими і особливо важкими умовами праці за списком № 1 та на інших роботах із шкідливими і важкими умовами праці за списком № 2 виробництв, робіт, професій, посад і показників, затверджених Кабінетом Міністрів України щодо АТ «Світло Шахтаря» за жовтень 2025 року за списком № 1 на загальну суму 247 878,19 грн та за списком № 2 на загальну суму 121 430, 70 грн. Предмет не містить вимогу щодо не стягнення грошових коштів з АТ «Світло Шахтаря», а містить вимогу щодо скасування розрахунків, отже є вимогою немайнового характеру.
ГУ ПФУ в Харківській області, скориставшись правом, передбаченим статтею 304 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України), подало відзив на апеляційну скаргу, в якому вказало, що АТ «Світло Шахтаря» оскаржує дії головного управління, направленні на складання документів, які породжують зміни майнового стану юридичної особи, отже, за практикою Європейського суду з прав людини, вимога про визнання рішень суб`єкта владних повноважень, яке впливає на склад майна позивача, є майновою.
Відповідно до частини 2 статті 312 КАС України розгляд апеляційної скарги проведено в порядку письмового провадження.
Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Повертаючи зустрічну позовну заяву суд першої інстанції виходив з того, що на виконання ухвали суду про залишення зустрічної позовної заяви без руху підприємством визначено протиправними дії ГУ ПФУ в Харківській області саме формування розрахунків за жовтень 2025 року та зазначено розрахунки, які підлягають скасуванню, а саме: вісім Розрахунків за жовтень 2025 року за списком № 1 на загальну суму 247 878,19 грн та шість Розрахунків за жовтень 2025 року за списком № 2 на загальну суму 121 430,70 грн, тобто заявлено позовну вимогу майнового характеру, але судовий збір сплачено тільки в розмірі 2422,40 грн. Таким чином, суд першої інстанції зробив висновок, що вимоги ухвали суду від 14.01.2026 не виконано, судовий збір у повному обсязі не сплачено.
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на таке.
Положеннями статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Згідно з частиною 1 статті 177 КАС України відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.
Положеннями статті 178 КАС України передбачено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу.
До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.
Відповідно до частини 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
За змістом частини 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
За змістом пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо він не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
З вищезазначеного вбачається, що у випадку подання особою позовної заяви, до якої не додано документ про сплату судового збору у встановленому розмірі, така позовна заява залишається без руху і позивачеві надається строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів, для сплати судового збору та надання суду відповідних документів, які підтверджують його сплату. У разі ж коли особа не усунула зазначені недоліки така позовна заява повертається позивачу.
З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 14.01.2026 позовну заяву АТ «Світло Шахтаря» було залишено без руху та надано позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків з дня отримання копії цієї ухвали шляхом уточнення позовних вимог та надання до суду документу, підтверджуючого сплату судового збору у повному обсязі (враховуючи уточнення позовних вимог).
На виконання вимог зазначеної ухвали апелянт подав заяву про усунення недоліків, в якій зазначив, що він просить визнати протиправними дії ГУ ПФУ в Харківській області щодо формування розрахунків за жовтень 2025 року та скасувати вісім Розрахунків за жовтень 2025 року за списком № 1 на загальну суму 247 878,19 грн і шість Розрахунків за жовтень 2025 року за списком № 2 на загальну суму 121 430,70 грн. Також АТ «Світло Шахтаря» надано платіжну інструкцію про сплату судового збору у розмірі 2422,40 грн.
В апеляційній скарзі АТ «Світло Шахтаря» посилається на те, що предметом позову є скасування розрахунків, тобто це вимога немайнового характеру і судовий збір сплачений правильно.
Колегія суддів вважає такі доводи апелянта необґрунтованими з огляду на таке.
За змістом частин 1, 2 статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».
Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.
За змістом статті 2 Закону України «Про судовий збір» платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.
Згідно з частиною 1 статті 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.
Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання юридичною особою до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позову немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
За змістом частини 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Відповідно до абзацу першого частини 6 статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання зустрічних позовних заяв, а також заяв про вступ у справу третіх осіб із самостійними позовними вимогами судовий збір справляється на загальних підставах.
Як зазначає сам апелянт, предметом уточненого зустрічного позову АТ «Світло Шахтаря» є визнання протиправними дій ГУ ПФУ в Харківській області і скасування розрахунків фактичних витрат на виплату та доставку пільгових пенсій, що підлягають відшкодуванню, призначених особам, які працювали або працюють на підземних роботах, на роботах з особливо шкідливими і особливо важкими умовами праці за списком № 1 та на інших роботах із шкідливими і важкими умовами праці за списком № 2 виробництв, робіт, професій, посад і показників, затверджених Кабінетом Міністрів України щодо АТ «Світло Шахтаря» за жовтень 2025 року за списком № 1 на загальну суму 247 878,19 грн та за списком № 2 на загальну суму 121 430,70 грн.
Порядок та розмір відшкодування підприємствами витрат Пенсійному фонду України на виплату та доставку пенсій призначених на пільгових умовах визначений розділом 6 Інструкції про порядок обчислення і сплати страхувальниками та застрахованими особами внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування до Пенсійного фонду України, яка затверджена постановою правління Пенсійного фонду України від 19.12.2003 № 21-1 і зареєстрована в Міністерстві юстиції України 16.01.2004 за №64/8663 (далі - Інструкція № 21-1).
Відповідно до пункту 6.1 Інструкції № 21-1 для підприємств та організацій (крім сільськогосподарських товаровиробників, віднесених до четвертої групи платників єдиного податку, що визначені у підпункті 4 пункту 291.4 статті 291 глави 1 розділу XIV Податкового кодексу України) відшкодуванню підлягають фактичні витрати на виплату та доставку пенсій, призначених на пільгових умовах відповідно до статті 13 Закону України «Про пенсійне забезпечення» та частини другої статті 114 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування»:
особам, які були зайняті повний робочий день на підземних роботах, на роботах з особливо шкідливими і особливо важкими умовами праці за Списком № 1 виробництв, робіт, професій, посад і показників, затвердженим Кабінетом Міністрів України, крім тих, які були безпосередньо зайняті повний робочий день на підземних роботах (включаючи особовий склад гірничорятувальних частин) з видобутку вугілля, сланцю, руди та інших корисних копалин, на будівництві шахт та рудників за Списком робіт і професій, затвердженим Кабінетом Міністрів України;
особам, які були зайняті на інших роботах, що дають право на призначення пенсії за віком на пільгових умовах відповідно до пунктів «б»-«з» статті 13 Закону України «Про пенсійне забезпечення» та пунктів 2-8 частини другої статті 114 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування».
Пунктом 6.4 Інструкції № 21-1 визначено, що розмір сум до відшкодування на поточний рік визначається органами Пенсійного фонду України щорічно у розрахунках фактичних витрат на виплату та доставку пільгових пенсій, призначених відповідно до частини 2 «Прикінцевих положень» Закону «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» (згідно з додатками 6 та 7), які надсилаються підприємствам до 20-го січня поточного року та протягом місяця з новопризначених (перерахованих) пенсій.
Відповідно до абзацу першого пункту 6.7 Інструкції № 21-1 підприємства щомісяця до 25-го числа вносять до Пенсійного фонду зазначену в розрахунку місячну суму фактичних витрат на виплату та доставку пенсій, призначених на пільгових умовах.
З вищезазначеного вбачається, що в розрахунках, які просить скасувати АТ «Світло Шахтаря», пенсійним органом визначені суми відшкодування витрат на виплату і доставку пенсій, які має сплатити апелянт.
Відповідно до правової позиції, яка викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19, майновим позовом (позовною вимогою майнового характеру) є вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.
Відповідно до сталої судової практики, звернення до суду з вимогами про скасування рішення відповідача – суб`єкта владних повноважень, безпосереднім наслідком яких є зміна складу майна позивача, є майновими, а оскарження рішень суб`єктів владних повноважень, які спонукають до вчинення певних дій, не пов`язаних зі сплатою коштів, є немайновими.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 30.10.2018 у справі № 826/4741/17.
Отже, з огляду на те, що на підставі розрахунків, які просить скасувати АТ «Світло Шахтаря», апелянт має сплатити визначені пенсійним органом суми відшкодування витрат на виплату і доставку пенсій, заявлена апелянтом позовна вимога про скасування таких розрахунків є майновою.
З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає законним висновок суду першої інстанції про наявність підстав для повернення позовної заяви АТ «Світло Шахтаря», адже судовий збір було сплачено не в повному обсязі.
Щодо клопотання про зупинення провадження у справі колегія суддів зазначає таке.
В апеляційній скарзі АТ «Світло Шахтаря» також просить зупинити провадження у справі № 520/32230/25 до розгляду Другим апеляційним адміністративним судом апеляційної скарги АТ «Світло Шахтаря» на ухвалу про повернення зустрічної позовної заяви від 22.01.2026.
Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 236 КАС України суд зупиняє провадження у справі в разі об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі.
Як вбачається з матеріалів справи, апелянт просить зупинити провадження до розгляду його апеляційної скарги на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 22.01.2026, яка і є предметом перегляду цього апеляційного провадження, тобто підстави для задоволення такого клопотання апелянта відсутні.
Щодо інших доводів апелянта колегія суддів зазначає таке.
Ухвалюючи це судове рішення, колегія суддів керується положеннями статті 322 КАС України, статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини, а саме рішенням «Серявін та інші проти України», та пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень.
Відповідно до пункту 58 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04) згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Враховуючи вищезазначене, дослідивши фактичні обставини та питання права, які лежать в основі цієї справи, колегія суддів дійшла висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи апелянта, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття цього судового рішення.
Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає ухвалу суду першої інстанції законною та обґрунтованою, а отже апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала суду – без змін, оскільки судом було правильно встановлено всі обставини справи, а ухвала постановлена з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
Керуючись ст. ст. 294, 312, 316, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання Акціонерного товариства «Харківський машинобудівний завод «Світло Шахтаря» про зупинення провадження залишити без задоволення.
Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Харківський машинобудівний завод "Світло Шахтаря" залишити без задоволення.
Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 22 січня 2026 року по справі № 520/32230/25 залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		Л.В. Любчич 	
Судді	   	О.В. Присяжнюк   О.А. Спаскін