ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 квітня 2026 року	справа № 380/2146/26	

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Чаплик І.Д. розглянув у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю “Шепетівський ремонтний завод” до Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування рішення, 

в с т а н о в и в 

Товариство з обмеженою відповідальністю “Шепетівський ремонтний завод” (місцезнаходження: 30400, Хмельницька обл., м. Шепетівка, вул. Свободи, 10; ЄДРПОУ: 08396724) звернулось до суду із позовом до Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (місцезнаходження: 79026, м. Львів, вул. Стрийська, 35; ЄДРПОУ: 44045187), в якому просить: 
визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 10.12.2025 № 87210/330051 про накладення штрафу на ТОВ “Шепетівський ремонтний завод” в сумі 34 027,08 (тридцять чотири тисячі двадцять сім гривень 08 копійок) гривень. 
Позовні вимоги обгрунтовано тим, що оскаржуване податкове повідомлення –рішення, яким до позивача застосовано штрафні санкції в розмірі 34 027,08 грн. за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, контролюючим органом прийнято безпідставно, оскільки початок обрахунку терміну реєстрації розрахунків коригування, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику розпочинається з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем). Зазначає, що реєстрація розрахунків коригування здійснюється з дня отримання покупцем розрахунку коригування. Натомість, відповідач під час складання акту камеральної перевірки та винесення оскаржуваного рішення, безпідставно врахував не дату отримання відповідного розрахунку коригування, а дату його складання, вказану постачальником. Однак, ні акт перевірки, ні розрахунок до спірного податкового повідомлення-рішення не містять інформації про дату отримання розрахунків коригування до податкової накладної ТОВ «Шепетівський ремонтний завод». Також вважає, що Західне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків при винесенні оскаржуваного рішення не дотрималося вимог Закону України № 466-IX від 16.01.2020, який набрав чинності 23.05.2020, і своїми положеннями змінив порядок оформлення податкового повідомлення-рішення. Просить позовні вимоги задоволити.
Ухвалою суду від 11.02.2026 відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення учасників справи та запропоновано відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали подати відзив на позовну заяву.
25.02.2026 представник відповідача подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог повністю. Відзив обґрунтований тим, що ТОВ «Шепетівський ремонтний завод» в порушення вимог п.201.1 та абз.14 пункту 201.10 статті 201 розділу V, п.89 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" Податкового Кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI зі змінами та доповненнями не дотримано строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних за період з 01.01.2024 по 31.12.2024 в законодавчо встановлені терміни. Вказує, що Кодексом не передбачено чіткого механізму фіксації дати отримання покупцем такого розрахунку коригування від постачальника, однак на сервісі ДПС функціонує сервіс для обміну електронними документами (РК(-)) між контрагентами – Single Window of Documents (SWinED), в ньому фіксується дата отримання РК отримувачем від постачальника та при визначенні граничної дати реєстрації РК в ЄРПН, першочергово перевіряється факт здійснення обміну таким РК між продавцем та покупцем засобами SWinED. Водночас ТОВ «Шепетівський ремонтний завод» було додано квитанції про дату та час надходження на ТОВ «Шепетівський ремонтний завод» розрахунків коригування до податкових накладних, які не спростовують висновків акту перевірки. Вказує, що платник податку отримувач (покупець), на якого покладено обов`язок peєcтpaції розрахунку коригування, після повернення товарів / послуг або попередньої оплати за товари / послуги зобов`язаний зменшити податковий кредит на дату складання такого розрахунку коригування i незалежно від дати реєстрації в ЄРПН, i у paзi не надсилання такого розрахунку коригування для реєстрації постачальником в ЄРПН у терміни, визначені пунктом 201.10 статті 201 та пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідних положення» Кодексу, має право подати скаргу на такого постачальника у складі декларації за відповідний звітний період. Однак, ТОВ "Шепетівський ремонтний завод " не подало до декларацій з ПДВ додаток № 7 “Заява про допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в ЄРПН ПН/РК”. Несвоєчасне отримання від постачальників розрахунків коригування не може бути самостійною підставою для скасування оскаржуваного рішення та не може бути обставиною, яка спростовує встановлені контролюючим органом порушення. Позивачем мав би застосовуватися у його господарській діяльності, яка ведеться на власний ризик, принцип належної обачності з метою недопущення виникнення обставин, які призвели до здійснення реєстрації ПН/РК з порушенням граничних термінів.
02.03.2026 на адресу суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій представник позивача заперечує доводи відповідача щодо необхідності використання функціоналу системи SWinED при обміні електронними документами, оскільки така необхідність не підтверджена жодними доказами. Звертає увагу суду, що вказаний сервіс не є обов`язковим до використання платниками податків при здійсненні реєстрації податкових накладних чи розрахунків коригування. Крім того, відсутній законодавчо визначений порядок використання даного сервісу платниками податків. Податковий кодекс України чітко встановлює, що строк, у який повинен здійснити дії платник податків, обчислюється з моменту отримання розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем). На підтвердження саме проведення своєчасної реєстрації РК товариством і було додано квитанції про дату та час надходження розрахунків коригування до товариства. Стосовно твердження відповідача про те, що ТОВ «Шепетівський ремонтний завод» не було подано до декларацій з ПДВ додаток №7 «Заява про допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначені обов`язкових реквізитів податкової накладної та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в ЄРПН ПН/РК, повідомляє, що подання такої заяви це право, а не обов`язок платника податків.
Інших заяв по суті позовних вимог не надходило.
Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.
Позивач – товариство з обмеженою відповідальністю “Шепетівський ремонтний завод” зареєстроване у встановленому законодавством порядку, як юридична особа, за адресою: 30400, Хмельницька обл., м. Шепетівка, вул. Свободи, 10; ЄДРПОУ: 08396724, що підтверджується Інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
Західним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків на підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 розділу І, пункту 75.1 статті 75 розділу ІІ ПК України, у порядку визначеному пунктом 76.2 статті 76 розділу ІІ ПК України, проведено камеральну перевірку ТОВ «Шепетівський ремонтний завод» (Код ЄДРПОУ: 8396724) щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН) за період з 01.01.2024 по 31.12.2024.
За результатами камеральної перевірки складено акт від 07.10.2025 № 418/33 00-51/8396724, яким встановлено порушення позивачем вимог пункту 201.1 та абзацу 14 пункту 201.10 статті 201 розділу V, п. 89 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, в частині недотримання позивачем строків реєстрації розрахунків коригування (РК) в Єдиному реєстрі податкових накладних за період з 01.01.2024 по 31.12.2024, а саме: реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань з порушенням законодавчо встановлених термінів: до 15 календарних днів на загальну суму – 9 209 875,86 грн.
Так, актом встановлено порушення позивачем граничних термінів реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України, зокрема:
-№35 від 29.11.2024 зареєстровано 24.12.2024, кількість днів затримки 8; сума штрафної санкції 17 176,05 грн;
-№33 від 28.11.2024 зареєстровано 17.12.2024, кількість днів затримки 2; сума штрафної санкції 4515,98 грн;
-№34 від 28.11.2024 зареєстровано 17.12.2024, кількість днів затримки 2; сума штрафної санкції 4515,98 грн;
-№21 від 26.07.2024 зареєстровано 16.08.2024, кількість днів затримки 4; сума штрафної санкції 5746,72 грн;
-№18 від 26.07.2024 зареєстровано 18.08.2024, кількість днів затримки 6; сума штрафної санкції 255,33 грн;
-№22 від 25.07.2024 зареєстровано 14.08.2024, кількість днів затримки 3; сума штрафної санкції 224,46 грн;
-№35 від 12.08.2024 зареєстровано 11.09.2024, кількість днів затримки 6; сума штрафної санкції 71,23 грн;
-№36 від 13.08.2024 зареєстровано 11.09.2024, кількість днів затримки 6; сума штрафної санкції 854,97 грн;
-№34 від 10.08.2024 зареєстровано 11.09.2024, кількість днів затримки 6; сума штрафної санкції 23,36 грн;
-№19 від 26.09.2024 зареєстровано 14.10.2024, кількість днів затримки 1; сума штрафної санкції 643 грн.
ТОВ «Шепетівський ремонтний завод», не погоджуючись з висновками акта перевірки, подало заперечення № 4082 від 21.10.2025 (Західного МУ №3786/6 від 28.10.2025).
Комісією по розгляду спірних питань, заперечень та пояснень до актів перевірок Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків за результатами розгляду заперечення ТОВ «Шепетівський ремонтний завод» № 4082 від 21.10.2025 на акт камеральної перевірки від 07.10.2025 № 418/33 00-51/8396724 прийнято висновок № 56/33-00-51/8396724 від 05.11.2025: встановлені перевіркою порушення, що відображені в акті камеральної перевірки від 07.10.2025 № 418/33 00-51/8396724 є правомірними, а заперечення ТОВ «Шепетівський ремонтний завод» по даних порушеннях є необґрунтованими та не спростовують висновків акта перевірки; винести податкове повідомлення-рішення до платника в терміни, визначені чинним законодавством.
На підставі акта від 07.10.2025 № 418/33 00-51/8396724 винесено податкове повідомлення – рішення № 799/10/330051 від 06.11.2025 (форма «Н»), яким за порушення граничних строків реєстрації ПН/РК, визначених ст.201 ПК України та згідно з п.120.1 ст.120 розділу II Податкового кодексу України застосовано суму штрафної (фінансової) санкції (штрафу) у розмірі 36 839,53 грн.
ТОВ «Шепетівський ремонтний завод» подано скаргу на податкове повідомлення-рішення № 799/10/330051 від 06.11.2025 до ДПС України. Рішенням Державної податкової служби України № 35126/6/99-00-06-03-01-06 від 08.12.2025, скаргу Товариства задоволено частково, скасовано ППР Західного МУ ДПС по роботі з ВПП № 799/10/330051 від 06.11.2025 у частині застосованої (фінансової) штрафної санкції (штрафу) у сумі 2812,45 гривень, в іншій частині залишено без змін.
На підставі Рішення Державної податкової служби України № 35126/6/99-00-06-03-01-06 від 08.12.2025 Західним МУ ДПС по роботі з великими платниками податків прийнято податкове повідомлення рішення № 87210/330051 від 10.12.2025 (далі – оскаржуване рішення), яким за результатами розгляду акту перевірки від 07.10.2025 № 418/33-00-51/8396724 за період з 01.01.2024 по 31.12.2024 та з врахуванням рішення ДПС України від 08.12.2025 № 35126/6/99-00 06-03-01-06 на ТОВ «Шепетівський ремонтний завод» накладено штраф в сумі 34 027,08 гриіень.
Не погоджуючись з податковим повідомленням-рішенням № 87210/330051 від 10.12.2025 Товариство з обмеженою відповідальністю «Шепетівський ремонтний завод», керуючись ст. 56 ПК України, подало до Державної податкової служби України скаргу на вищевказане податкове повідомлення рішення.
За результатами розгляду скарги ДПС України прийнято рішення про залишення скарги без розгляду. Рішення Державної податкової служби України від 09.01.2026 мотивоване тим, що податкове повідомлення-рішення № 87210/330051 від 10.12.2025 прийняте на виконання рішення Державної податкової служби України № 35126/6/99-00-06-03-01-06 від 08.12.2025 за результатом розгляду скарги товариства № 4519 від 18.11.2025. Питання порушенні в скарзі товариства № 5136 від 25.12.2025 вже були розглянуті ДПС по суті.
Не погоджуючись з висновками акту перевірки та спірним рішенням суб`єкта владних повноважень, товариство з обмеженою відповідальністю «Шепетівський ремонтний завод» звернулось до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку обставинам справи у взаємозв`язку з нормами законодавства, що регулюють спірні правовідносини, суд виходить з такого.
Відповідно до ч. 2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права та обов`язки платників податків, компетенція контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02.12.2010 №2755-VI (далі ПК України).
Відповідно до п.п.19-1.1.1 п.19-1.1 ст.19-1 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу: здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків.
Згідно з п.п.20.1.4 та п.п.20.1.19 п.20.1 ст.20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право, зокрема, проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення; застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи; стягувати до бюджетів та державних цільових фондів суми грошових зобов`язань та/або податкового боргу у випадках, порядку та розмірі, встановлених цим Кодексом та іншими законами України; стягувати суми недоїмки із сплати єдиного внеску; стягувати суми простроченої заборгованості суб`єктів господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) за кредитами (позиками), залученими державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) або під державні (місцеві) гарантії, а також за кредитами із бюджету в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законами України.
Згідно з п. 75.1 ст. 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО (абзац перший підп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України).
Абзацом другим цієї норми передбачено, що предметом камеральної перевірки також може бути, зокрема, своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних.
Пунктом 76.1 ст. 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.
Відповідно до п. 86.2 ст. 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
За приписами пункту 201.1 статті 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Так, відповідно до абзацу 1 пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Згідно з п. 192.1 ст. 192 ПК України якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідного коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН).
Розрахунок коригування до податкової накладної не може бути зареєстрований в ЄРПН пізніше 1095 календарних днів з дати складання податкової накладної, до якої складений такий розрахунок коригування.
Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в ЄРПН отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.
Згідно з абзацом 14 пункту 201.10 статті 201 ПК України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: - для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Статтею 120-1 ПК України визначена відповідальність платників податків за порушення строків реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та допущення помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної. Тобто, законодавець передбачив для платників податків відповідальність за порушення пункту 201.10 статті 201 ПК України.
Так, згідно з пунктом 120-1.1 статті 120 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами “а” - “г” цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
- 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Із аналізу вказаних правових норм вбачається, що податкове правопорушення за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування є вчиненим із моменту закінчення граничного терміну реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, передбаченої пунктом 201.10 статті 201 ПК України. Отже, строк затримки реєстрації має правове значення для визначення розміру штрафної санкції.
Порушення вказаних строків реєстрації свідчить про наявність порушення, за яке передбачена відповідальність у вигляді штрафу в залежності від терміну такого порушення, що передбачено пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України.
З матеріалів справи суд встановив, що податковим органом застосовано до позивача штрафні санкції за несвоєчасну реєстрацію ПН/РК в ЄРПН, а саме:
-№35 від 29.11.2024 зареєстровано 24.12.2024, кількість днів затримки 8; сума штрафної санкції 17 176,05 грн;
-№33 від 28.11.2024 зареєстровано 17.12.2024, кількість днів затримки 2; сума штрафної санкції 4515,98 грн;
-№34 від 28.11.2024 зареєстровано 17.12.2024, кількість днів затримки 2; сума штрафної санкції 4515,98 грн;
-№21 від 26.07.2024 зареєстровано 16.08.2024, кількість днів затримки 4; сума штрафної санкції 5746,72 грн;
-№18 від 26.07.2024 зареєстровано 18.08.2024, кількість днів затримки 6; сума штрафної санкції 255,33 грн;
-№22 від 25.07.2024 зареєстровано 14.08.2024, кількість днів затримки 3; сума штрафної санкції 224,46 грн;
-№35 від 12.08.2024 зареєстровано 11.09.2024, кількість днів затримки 6; сума штрафної санкції 71,23 грн;
-№36 від 13.08.2024 зареєстровано 11.09.2024, кількість днів затримки 6; сума штрафної санкції 854,97 грн;
-№34 від 10.08.2024 зареєстровано 11.09.2024, кількість днів затримки 6; сума штрафної санкції 23,36 грн;
-№19 від 26.09.2024 зареєстровано 14.10.2024, кількість днів затримки 1; сума штрафної санкції 643 грн.
Відповідно до п. 201.10 ст. 201 ПК України (із змінами та доповненнями) реєстрація податкових накладних/розрахунків коригувань у ЄРПН повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригувань, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригувань, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Згідно з п. 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН здійснюється з урахуванням таких граничних строків: для податкових накладних І розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для податкових накладних І розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з Податковим кодексом України.
Згідно зі ст.192 ПК України у разі складання розрахунків коригування на зменшення податкових зобов`язань до податкових накладних, виписаних на покупця - платника ПДВ, тоді такий РК має зареєструвати покупець. Загальні строки реєстрації ПН/РК встановлено у п.201.10 ст.201 ПКУ, в якому визначено спеціальні граничні строки реєстрації. Водночас під час дії воєнного стану в Україні та 6 місяців після місяця, в якому його припинять чи скасують, тимчасово застосовуються граничні строки зазначені у п.89 підрозділу 2 розділу XX для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
У даній справі позивач заперечує факт порушення граничних строків реєстрації розрахунку коригування, покликаючись на неправильний розрахунок податковим органом такого строку, оскільки, на переконання позивача, початок обрахунку терміну реєстрації розрахунків коригування, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику розпочинається з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної позивачем та вдповідно дати їх отримання від контрагента. На підтвердження факту несвоєчасного отримання розрахунків коригування від постачальників позивач надав квитанції до розрахунків коригування з визначеною датою їх отримання.
Суд зазначає, що Податковий кодекс України не передбачає механізму фіксації дати отримання покупцем такого розрахунку коригування, тому з метою недопущення помилок при складанні податкової звітності та уникнення непорозумінь при обрахунку у системі електронного адміністрування ПДВ суми перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в ЄРПН, доцільно здійснювати реєстрацію розрахунків коригування на зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг з урахуванням термінів, визначених п.201.10 ст.201 ПК України. 
Подання електронних документів засобами телекомунікаційного зв`язку до контролюючих органів здійснюється відповідно до вимог Податкового кодексу з урахуванням Законів України від 22 травня 2003 року № 851-IV “Про електронні документи та електронний документообіг” (зі змінами), від 22 травня 2003 року №852-ІV “Про електронний цифровий підпис”, наказу Міністерства фінансів України “Про затвердження Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами” від 06.06.2017 №557 (далі - Наказ №557).
Реєстрація податкових накладних/розрахунків коригування кількісних та вартісних показників у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється відповідно до вимог Кодексу та Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246 (зі змінами) (далі – Порядок №1246).
Платники податків для формування електронних документів самостійно на власний розсуд можуть обрати будь-яке програмне забезпечення, яке формує вихідний файл відповідно до затвердженого формату (стандарту).
Відповідно до п.11 Порядку після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем.
Відповідно до п.8 Р.ІІ Наказу №557, у разі коли адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка (яка проводиться в порядку визначеному п.10 Р.ІІ Наказу №557, п.11,12 Порядку №1246).
Суд наголошує, що датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції (абз.9 п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України та п.4 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» №1246 від 29.12.2010). У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Тобто, єдиним належним та допустимим доказом своєчасності надання ПН/РК на реєстрацію є квитанція, в якій фіксується дата та час надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику.
Разом з тим, будь-які витяги (протоколи руху документа) з того чи іншого програмного забезпечення на підтвердження своєчасності направлення та реєстрації ПН/РК законодавство не визначає. Крім цього, дата та час відправлення, що фіксується, зокрема, у таких протоколах, залежить від системних налаштувань дати і часу на комп`ютері, з якого проводиться відправлення документу, тому такі файли не можуть бути єдиним та беззаперечним доказом отримання РК, своєчасності реєстрації ПН/РК.
Крім цього суд звертає увагу, що чинним законодавством передбачено механізм для забезпечення покупцем товарів/ послуг виконання своїх обов`язків та реалізації прав у частині отримання від продавця розрахунку коригування на зменшення для наступної його реєстрації в ЄРПН.
Так, згідно з абзацом двадцять п`ятим пункту 201.10 статті 201 ПК України у разі допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена згідно з пунктом 201.16 цієї статті) податкової накладної та/або розрахунку коригування покупець/продавець таких товарів/послуг має право додати до податкової декларації за звітний податковий період заяву із скаргою на такого продавця/покупця. Таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів, що настають за граничним терміном подання податкової декларації за звітний (податковий) період, у якому не надано податкову накладну або допущено помилки при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної та/або порушено граничні терміни реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. До заяви додаються копії товарних чеків або інших розрахункових документів, що засвідчують факт сплати податку у зв`язку з придбанням таких товарів/послуг, або копії первинних документів, складених відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", що підтверджують факт отримання таких товарів/послуг.
Протягом 90 календарних днів з дня надходження такої заяви із скаргою з урахуванням вимог, встановлених підпунктом 78.1.9 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу, контролюючий орган зобов`язаний провести документальну перевірку зазначеного продавця для з`ясування достовірності та повноти нарахування ним зобов`язань з податку за такою операцією (абзац двадцять шостий пункту 201.10 статті 201 ПК України).
З аналізу наведених норм ПК України слідує, що у разі надходження від платника податків разом з податковою декларацією за звітний податковий період заяви із скаргою на продавця/покупця, податковий орган зобов`язаний провести документальну позапланову перевірку останнього відповідно до підпункту 78.1.9 пункту 78.1 статті 78 ПК України у 90-денний строк з дня надходження такої заяви (скарги).
При цьому приписи абзацу другого пункту 201.10 статті 201 ПК України встановлюють, що податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Відтак, саме з фактом складення і реєстрації у ЄРПН податкової накладної пов`язується виникнення у платника податків права на віднесення відповідних сум податку на додану вартість до податкового кредиту. Можливість подання платником податків скарги на продавця/покупця передбачена саме з метою зобов`язання останнього до вчинення дій із коректного відображення у ЄРПН складених податкових накладних контролюючим органом за результатами проведеної перевірки.
Відповідно до пункту 7 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246, отримувач (покупець) - платник податку має право звіряти дані отриманих податкової накладної та/або розрахунку коригування на відповідність даним Реєстру.
Таким чином, платник податків, що подав скаргу на постачальника згідно з вимогами абзацу двадцять п`ятого пункту 201.10 статті 201 ПК України, маючи матеріально-правовий інтерес у відображенні реальної структури податкових вигод та податкових зобов`язань у податковій звітності, має і реальну можливість дізнатися у період після подання скарги та спливу 90-денного строку на проведення податкової перевірки та оформлення її результатів (шляхом складення акта (довідки), прийняття за необхідності податкового повідомлення-рішення) про факт належного відображення (невідображення) у ЄРПН спірної податкової накладної чи розрахунку коригування до податкової накладної.
Тобто у разі ненадання платником податку - продавцем розрахунку коригування, який передбачає зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг, доцільним є подання платником податку - покупцем до податкової декларації з ПДВ заяви із скаргою на такого продавця та копій документів, передбачених пунктом 201.10 статті 201 Кодексу, у тому числі документів, що засвідчують дату отримання такого розрахунку коригування.
З врахуванням наведеного вище, суд доходить висновку, що платник податку отримувач (покупець), на якого покладено обов`язок реєстрації розрахунку коригування, після повернення товарів/ послуг або попередньої оплати за товари/послуги зобов`язаний зменшити податковий кредит на дату складання такого розрахунку коригування і незалежно від дати реєстрації в ЄРПН, і у разі не надсилання такого розрахунку коригування для реєстрації постачальником в ЄРПН у терміни, визначені пунктом 201.10 статті 201 та пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Кодексу, має право подати скаргу на такого постачальника у складі декларації за відповідний звітний період.
Суд звертає увагу на те, що позивач не скористався таким правом, та не подав до податкової декларації з податку на додану вартість додаток №7 “Заява про допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в ЄРПН ПН/РК”. Доказів протилежного матеріали справи не містять.
Внаслідок чого несвоєчасне отримання від постачальників розрахунків коригування не може бути підставою для скасування оскаржуваного податкового повідомлення-рішення і не звільняє позивача від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію.
При цьому суд не заперечує доводи позивача, що подання такої скарги не є обов`язком, а лише правом позивача. Водночас невикористання такого права і тягне для позивача негативні наслідки, на які за такої пасивної поведінки сам позивач і погоджується.
Верховний Суд сформував позицію (постанови від 23 липня 2019 року у справі №620/3609/18, від 14 серпня 2018 року у справі №803/1583/17, від 30 січня 2018 року у справі № 815/2745/17, №816/390/17 від 2 липня 2019 року у справі № 2340/3802/18, від 20 серпня 2019 року у справі № 1640/3125/18), відповідно до якої, вчинення платником податків всіх залежних від нього дій для своєчасної реєстрації податкової накладної, яка не відбулась внаслідок протиправної поведінки суб`єкта владних повноважень, від якого залежало забезпечення можливості належним чином виконати цей обов`язок, унеможливлює притягнення такого платника податків до відповідальності.
За змістом п.109.1 ст.109 ПК України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Тобто, саме протиправність дії/бездіяльності є обов`язковою умовою для визнання такої дії/бездіяльності правопорушенням.
Таким чином, для вирішення питання про наявність/відсутність підстав для застосування до платника податку відповідальності за не реєстрацію/затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до них, необхідно встановити причини, що зумовили допущення такого пропуску, та перевірити чи вчинив платник податку усі залежні від нього дії з метою належного виконання податкового обов`язку щодо своєчасної реєстрації таких документів.
Слід зазначити, що незважаючи на встановлений частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України обов`язок суб`єкта владних повноважень доказувати правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності, позивач не звільняється від свого обов`язку, визначеного частиною 1 згаданої статті щодо доведення тих обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги.
Позивачем не надано суду жодного документа (квитанції), який би підтверджував своєчасну реєстрацію спірних розрахунків коригування, як це передбачено в абз.9 п.201.10 ст.201 ПК України, та не долучено жодного доказу, який би свідчив про своєчасну відправку на реєстрацію розрахунків коригування, а також подання скарги контролюючому органу щодо несвоєчасності отримання розрахунків коригування від постачальника (продавця).
Таким чином, аналізуючи вищенаведені законодавчі приписи та фактичні обставини справи у їх сукупності, суд дійшов висновку про те, що позивачем не здійснено (не забезпечено) своєчасну реєстрацію розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, а тому відповідачем за наслідками проведеної камеральної перевірки правомірно застосовано штрафні санкції оскаржуваним податковим повідомленням - рішенням за порушення строків реєстрації вказаних розрахунків коригування та підстави для скасування такого відсутні.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України, доказів, наявних у матеріалах справи, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, діяв у межах повноважень, наданих йому законодавством та довів правомірність прийнятого рішення, а тому у задоволенні позову слід відмовити.
Відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати належить покласти на позивача.
Керуючись ст. ст. 2, 8-10, 19-21, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255, 262, 293, 295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень КАС України, суд,

в и р і ш и в:

у задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю “Шепетівський ремонтний завод” (місцезнаходження: 30400, Хмельницька обл., м. Шепетівка, вул. Свободи, 10; ЄДРПОУ: 08396724) до Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (місцезнаходження: 79026, м. Львів, вул. Стрийська, 35; ЄДРПОУ: 44045187) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 10.12.2025 № 87210/330051 про накладення штрафу в сумі 34 027,08 гривень відмовити повністю.
Судові витрати розподілу не підлягають.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду із врахуванням п.п.15.5 п.5 розділу VII Перехідних положення КАС України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя	Чаплик Ірина Дмитрівна