Справа № 752/8350/25 
Провадження № 2/752/2915/26

Р І Ш Е Н Н Я 
Іменем України

12 березня 2026 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Плахотнюк К.Г.,
за участі секретаря судового засідання Нікітенко А.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві у приміщенні суду в порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради, про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, -
в с т а н о в и в:
01.04.2025 року адвокат Мельнікова І.Г., від імені та в інтересах позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради про визначення додаткового строку протягом трьох місяців для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .
Позовні вимоги обґрунтувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , котра на момент смерті була зареєстрована та проживала за адресою - АДРЕСА_1 . За життя, а саме 27.04.2017 року ОСОБА_2 склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кучерук Н.В. за реєстровим №312 , яким все належне їй майно заповідала ОСОБА_1 .
Відповідно до свідоцтвам про право власності на житло виданого виконавчим комітетом Московської районної ради народних депутатів 18.05.1995 року №10086 квартиру за адресою - АДРЕСА_2 було приватизовано на трьох осіб: ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_4 . У подальшому, а саме 25.07.2008 року, ОСОБА_3 та ОСОБА_2 подарували належні їм частки квартири АДРЕСА_3 ОСОБА_5 , котрий помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Після смерті ОСОБА_4 , його мати ОСОБА_2 звернулася з заявою про прийняття спадщини, але спадкові права не оформила, оскільки у зв`язку з численними боргами ОСОБА_4 на його частку квартири був накладений арешт. Відповідно ОСОБА_2 на момент смерті належала 1/3 частка квартири за адресою: АДРЕСА_2 , як спадщина прийнята після смерті сина ОСОБА_4 , але не оформлена.
Позивачка на день смерті ОСОБА_2 не була зареєстрована з останньою за однією адресою та не була обізнана про заповіт, спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилася. 
Необізнаність ОСОБА_1 про наявність заповіту ОСОБА_2 є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Інших спадкоємців, котрі прийняли б спадщину після смерті ОСОБА_2 немає.
У березні 2025 року позивачка зверталася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кучерук Н.В., котра посвідчувала заповіт та 10.03.2025 року отримала роз`яснення щодо необхідності звернення до суду для визначення судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 .
Просила визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , котра померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки встановлений законом шестимісячний строк пропущено нею з поважних причин.
Провадження у справі відкрито 14 квітня 2025 року. Справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
16.07.2025 року судом витребувано від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кучерук Н.В. засвідчену копію матеріалів спадкової справи заведеної після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 . 
Позивачка у судове засідання, призначене на 12.03.2026 року не з`явилася, просила завершити судовий розгляд справи за її відсутності, заявлені позовні вимоги просила задовольнити.
Представник відповідача Київської міської ради у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи відповідач повідомлений належним чином, скористався своїм правом подачі до суду відзиву на позов, яким просив суд вирішити заявлений спір зважаючи на докази у матеріалах справи та згідно норм чинного законодавства.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини.
ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 25.07.2021 року, виданим Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (а.с. 12).
За життя, а саме 27.04.2017 року ОСОБА_2 на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: все своє рухоме та нерухоме майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що вона за законом матиме право, заповідала - ОСОБА_6 . Заповіт посвідчено 27 квітня 2017 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кучерук Н.В., зареєстровано у реєстрі за №312. (а.с.13).
Заповіт ОСОБА_2 від 27.04.2017 року посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кучерук Н.В. зареєстровано у Спадковому реєстрі за номером 60578763 (а.с.14).
До складу спадщини після смерті ОСОБА_2 входить 1/3 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 , про прийняття у спадок якої після смерті ОСОБА_7 , котрий помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_2 заявила 27.04.2017 року .
Решта 2/3 частини квартири АДРЕСА_4 за зазначеною вище адресою належать ОСОБА_5 .
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" передбачено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи.
Відповідно до ст. 1261 ЦК України позивач є спадкоємцем першої черги за законом.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, що передбачено ч. 1ст. 1270 ЦК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
На заяву ОСОБА_1 щодо заведення спадкової справи після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кучерук Н.В. повідомила позивачку, що станом на 10.03.2025 року, що спадкова справа до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка на день смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 не заведена. Заповіт на все майно, складений померлою ОСОБА_2 на її, ОСОБА_1 , ім`я та посвідчений приватним нотаріусом Кучерук Н.В. 276.04.2017 року за реєс ровим №312 є чинним.Також повідомлено заявницю про неможливість відкриття спадкової справи за її заявою у зв`язку з відсутністю у неї відповідних посвідчуючи документів, що підтверджують факт прийняття нею спадщини у порядку ч. 3 ст. 1268 ЦК України (тобто документів, що підтверджують постійне проживання зі спадкодавцем) та роз`яснено про право на звернення до суду з заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини в судовому порядку.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, що зазначено у ч. 3 ст. 1272 ЦК України.
Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому ст. 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.
Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Звернувшись до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 , позивачка пропустила шестимісячний строк, встановлений чинним законодавством, для прийняття спадщини після смерті спадкодавиці і має право на звернення до суду з позовною вимогою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).
Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Суд приймає до уваги, що позивачка пропустила строк для прийняття спадщини з наступних причин: тяжка довготривала хвороба позивачки, короновірусні обмеження, введення на території України воєнного стану. 
Відповідно до третього критерію, уніфікований підхід ЄСПЛ до оцінки вимог, закріплених у ст.1 Першого протоколу до Конвенції, ґрунтується також на критерії «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням у право власності, та інтересами особи, яка так чи інше страждає від такого втручання (рішення від 23.09.1982 року у справі «Спорронг і Льоннрот проти Швеції»). Зазначений критерій передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення. ЄСПЛ вважає, що будь-яке втручання у право власності обов`язково повинне відповідати принципу пропорційності. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (рішення у справі «Трегубенко проти України»).
Питання про те, чи буде досягнута справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і захисту фундаментальних прав особи, має значення лише при умові, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є безпідставним.
Суд враховує, що наслідки пропущення позивачкою строку для прийняття спадщини будуть не пропорційними, оскільки вона втратить право на успадкування частки квартири, яку заповідала їй ОСОБА_2 на випрадок своєї смерті. І втрата спадкового майна буде для неї надмірним тягарем нерозмірним з її діями, і при цьому буде порушено «баланс» між інтересами держави та фізичною особою.
Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі "Маркс проти Бельгії" від 13.06.79 року, ст. 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.
Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
У правовій позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 06.09.2017 року у справі N 6-496цс17 зазначено, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.
Звертаючись до суду з позовом, позивачка ОСОБА_1 стверджувала, що вона не була обізнана про заповіт, складений 27 квітня 2017 року ОСОБА_2 .
Необізнаність позивачки про наявність заповіту ОСОБА_2 на її користь суд визнає поважною причиною через яку позивачка пропустила строк, необхідний для подання заяв про прийняття спадщини, передбачений ст.1270 ЦК України.
З урахуванням викладеного, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, суд вважає за можливе позов про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини задовольнити, визначивши позивачу додатковий місячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з дня набрання цим рішенням законної сили.
Однак суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому ст. 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1220, 1222, 1270,1272 ЦК України, ст. ст. 12, 81, 141, 263-265, 354 ЦПК України, суд -
в и р і ш и в:
позов ОСОБА_1 до територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради, про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 додатковий строк для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 у строк три місяць з моменту набранням рішенням законної сили.
Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя К.Г. Плахотнюк