Новоархангельський районний суд Кіровоградської області 
26100 смт. Новоархангельськ Кіровоградської області, вул. Слави 26  
30.03.2026          Справа № 386/2491/25
2/394/217/26

З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Новоархангельський районний суд Кіровоградської області в складі
головуючого судді: Краснопольської Л.П.
за участю секретаря судового засідання Довгої С.В. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :
Стислий виклад позицій учасників справи.
До Новоархангельського районного суду Кіровоградської області надійшла справа за підсудністю з Голованівського районного суду Кіровоградської області про розірвання шлюбу.
Представник позивача звернувся до Голованівського районного суду Кіровоградської області з позовом про розірвання шлюбу, посилаючись нате, що 10 жовтня 2023 року між нею, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було зареєстровано шлюб Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Миколаєві Південного міжрегіонального управляння Міністерства юстиції (м. Одеса), за актовим записом № 735. Від спільного проживання у подружжя дітей не має. Спільне життя з відповідачем не склалося, подружжя не мають спільних інтересів, дратують один одного, постійно сваряться. З початку 2024 року сімейні стосунки між ними припинилися взагалі і вони розлучилися і стали проживати окремо. З того часу вони не піклуються один про одного і спільного господарства не ведуть. Подальше спільне проживання та збереження шлюбу не можливе, оскільки фактично сім`ї вже не має, зареєстрований шлюб заважає будувати інші стосунки. Шлюб має формальний характер та просить розірвати їх шлюб. 
Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі.
Ухвалою Голованівського районного суду Кіровоградської області від 05.01.2026 року матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, передано за підсудністю до Новоархангельського районного суду Кіровоградської області.
Ухвалою Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 18.02.2026 року було відкрито провадження у справі, призначено перше судове засідання.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву з проханням проводити розгляд справи без участі позивача та його представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просила суд їх задовольнити. На примирення позивач не згодний. 
Відповідач в судове засідання не з`явилася, був повідомлений в порядку ст. 128 ЦПК України, згідно зворотного поштового повідомлення з «відміткою про отримання членом сім`ї». Окрім того, був повідомлений шляхом опублікування оголошення про його виклик, як учасника судового процесу на сайті «Судова влада України». Причини неявки до суду не відомі.
Враховуючи, що відповідно до ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків визначених цією статтею, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його у даному судовому засіданні на підставі доказів наявних у справі.
Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступних висновків:
Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, при цьому суд приймає до розгляду тільки ті докази, які мають значення по справі.
Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Положеннями вказаної статті також визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Судом встановлено, що предметом спору в даній справі є правовідносини щодо розірвання шлюбу, які регулюються СК України.
В судовому засіданні встановлено, що сторони уклали шлюб 10 жовтня 2023 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану у місті Миколаєві Південного міжрегіонального управляння Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис № 735, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 10.10.2023 року. (а.с. 3).
У відповідності до відповіді № 2202382 від 02.01.2026 року, сформованої засобами підсистеми ЄСІТС «Едектронний суд» встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 19). 
При розгляді даної заяви судом застосовані норми права.
У відповідності ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10.12.1948 року, згідно з якою, чоловіки і жінки, які досягли повноліття мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу або під час його розірвання. Шлюб може укладатися тільки при вільній і повній згоді сторін, що одружуються. Сім`я є природним і основним осередком суспільства і має право на захист з боку суспільства та держави.
Згідно ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Статтею 111 СК України на суд покладено обов`язок, щодо вжиття заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. У відповідності до ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам.
Мотиви суду.
Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, на примирення не погоджується, спільне життя з відповідачем не склалося, протягом останнього часу сімейні стосунки між ними погіршились через різні погляди на життя та відсутнє взаєморозуміння, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушуванням до шлюбу, що на думку суду є неприпустимим.
Аналізуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що сімейні відносини неможливо відновити, підстав для надання строку на примирення суд не вбачає.
Розлучення відповідає дійсній волі жінки (позивача у справі) та чоловіка (відповідача у справі), після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті немайнові права, а тому з вказаних підстав шлюб між сторонами необхідно припинити шляхом його розірвання.
Згідно ст. 114 та ст. 115 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду, яке набрало законної сили.
Розподіл судових витрат
На підставі ст. 141 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати пропорційно до розміру задоволення позовних вимог. 
Підстав для допущення до негайного виконання судового рішення немає.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 13, 141, 142, 263, 264, 265, 274 ЦПК України, ст. ст. 105, 110, 111, 112, 114 СК України, суд –
У Х В А Л И В :
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 - задовольнити.
Розірвати шлюб, укладений 10 жовтня 2023 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану у місті Миколаєві Південного міжрегіонального управляння Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис № 735. 
Шлюб між сторонами вважати припиненим у день набрання чинності цим рішенням.  Стягнути з  ОСОБА_2 , на користь  ОСОБА_1 , сплачену суму судового збору у розмірі 1 211,20 грн.
Роз`яснити відповідачу, що у відповідності до ст. 287 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, який його ухвалив, за письмовою згодою відповідача. Заява про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів, з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення суду може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення може бути оскаржено до Кропивницького апеляційного суду протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення. У разі, якщо рішення було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 30 (тридцяти) днів з дня отримання копії рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. 
Копію даного рішення направити учасникам справи
Ідентифікаційні дані учасників справи:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , номер облікової карти про присвоєння ідентифікаційного номеру НОМЕР_2 , місце проживання:  АДРЕСА_2 . 
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , номер облікової карти про присвоєння ідентифікаційного номеру НОМЕР_3 , місце реєстрації:  АДРЕСА_1 .

Суддя