РІШЕННЯ
Іменем України

17 квітня 2026 року 

м. Київ

справа №990/162/25
адміністративне провадження № П/990/162/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: головуючого судді Кравчука В.М., суддів Бучик А.Ю., Коваленко Н.В., Стародуба О.П., Чиркіна С.М., 

розглянув у порядку письмового провадження
справу № 9901/162/25
за позовом ОСОБА_1 
до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України 
про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії, -

І. ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

1. 04.04.2025 до Верховного Суду як до суду першої інстанції надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - ВККС, Комісія, відповідач), в якій позивач просив: 
- визнати протиправним та таким, що здійснене з порушенням процедури проведення кваліфікаційного іспиту, оцінювання ВККС практичного завдання, виконаного ОСОБА_1 24 лютого 2025 року в межах конкурсу, оголошеного рішенням ВККС від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23;
- визнати протиправним і скасувати рішення ВККС від 12 березня 2025 року №48/зп-25 в частині, що стосується ОСОБА_1 (код кандидата (перше судове рішення) - 0036116, код кандидата (друге судове рішення) - 0084617);
- визнати протиправним і скасувати рішення ВККС від 12 березня 2025 року №49/зп-25 в частині, що стосується ОСОБА_1 ;
- зобов`язати ВККС провести повторне оцінювання практичного завдання, виконаного ОСОБА_1 24 лютого 2025 року (код кандидата (перше судове рішення) - 0036116, код 

кандидата (друге судове рішення) - 0084617), яке доручити усьому складу членів Вищої кваліфікаційної комісії суддів України за виключенням членів комісії, які вже брали участь в оцінюванні практичного завдання виконаного ОСОБА_1 , та, в залежності від результатів повторного оцінювання, прийняти рішення про допуск або відмову у допуску ОСОБА_1 до другого етапу кваліфікаційного оцінювання (дослідження досьє та проведення співбесіди) в межах конкурсу, оголошеного рішенням ВККС від 14 вересня 2023 року №94/зп-23.

ІІ. РУХ СПРАВИ 

2. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.04.2025 для розгляду цієї справи визначено колегію суддів у складі головуючого судді Єзерова А.А., суддів Бучик А.Ю., Коваленко Н.В., Рибачука А.І., Чиркіна С.М.
3. Верховний Суд ухвалою від 15.04.2025 відкрив провадження в адміністративній справі.
4. Цією ж ухвалою Верховний Суд витребував у Вищої кваліфікаційної комісії суддів України належним чином засвідчені копії:
- документів, що стосуються виконання ОСОБА_1 практичного завдання (код кандидата (перше судове рішення) - 0036116, код кандидата (друге судове рішення) - 0084617), у тому числі рішень Комісії, що стосуються практичного завдання, зошитів з практичним завданням, зошитів для виконання практичного завдання тощо;
- документів, що стосуються оцінювання практичного завдання, виконаного ОСОБА_1 , у тому числі екзаменаційних відомостей із зазначенням прізвищ, імен, по-батькові членів Комісії, які здійснювали оцінювання практичного завдання, документів з оцінкою кожного елемента судового рішення, інших документів, рішень тощо;
- табелів обліку робочого часу за період з 24.02.2025 до 12.03.2025 (включно) щодо членів Комісії, які здійснювали оцінювання практичного завдання ОСОБА_1 ;
- інформації та доказів перебування членів Комісії, які здійснювали оцінювання практичного завдання ОСОБА_1 , на листках непрацездатності, у відпустках, відрядженнях, інших заходах, що передбачали внесення відомостей до табелів обліку робочого часу, за період з 24.02.2025 до 12.03.2025 (включно).
5. Ухвалою Верховного Суду від 14.07.2025 задоволено заяву ОСОБА_1 про відвід судді Єзерова А.А. від розгляду справи №990/162/25, а матеріали справи передано до Секретаріату Касаційного адміністративного суду для визначення складу суду в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.
6. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.07.2025 визначено склад колегії суддів: Дашутін І.В. - головуючий суддя, судді: Гімон М.М., Ханова Р.Ф., Хохуляк В.В., Шишов О.О.
7. Ухвалою Верховного Суду від 22.07.2025 задоволено заяву судді Верховного Суду Шишова О.О. про самовідвід.
8. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.07.2025 визначено склад колегії суддів: Дашутін І.В. - головуючий суддя, судді: Гімон М.М., Ханова Р.Ф., Хохуляк В.В., Яковенко М.М.
9. У зв`язку з обранням судді Дашутіна І.В. до Великої Палати Верховного Суду (рішення зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 17.09.2025 № 17), що унеможливлює його участь у розгляді позовних заяв, було призначено повторний автоматизований розподіл у справах.
10. Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.09.2025 для розгляду адміністративної справи №9901/162/25 визначено новий склад колегії суддів: суддя-доповідач - Кравчук В.М. (головуючий суддя), судді - Коваленко Н.В., Стародуб О.П., Бучик А.Ю., Чиркін С.М.
11. Ухвалою від 19.09.2025 Верховний Суд прийняв справу до провадження.
12. За результатами судового засідання 23.10.2025 Суд за погодженням зі сторонами вирішив розгляд справи продовжити в порядку письмового провадження. 

ІІІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

13. На час виникнення спірних відносин позивач ОСОБА_1 є суддею Житомирського окружного адміністративного суду.
14. Рішенням Комісії від 14.09.2023 №94/зп-23 (зі змінами) оголошено конкурс на зайняття 550 вакантних посад суддів в апеляційних судах, зокрема в апеляційних судах із розгляду адміністративних справ (далі - конкурс), із заявою про участь в якому звернувся, зокрема ОСОБА_1 . 
15. Рішенням Комісії від 19.06.2024 №184/зп-24 призначено кваліфікаційне оцінювання в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах 172 кандидатів, в тому числі і позивачу. Цим рішенням також встановлено черговість етапів кваліфікаційного оцінювання: перший - складання кваліфікаційного іспиту; другий - дослідження досьє та проведення співбесіди.
16. Рішенням від 17.07.2024 №228/зп-24 затверджено Методичні вказівки з оцінювання практичного завдання (критерії, за якими нараховуються бали) (далі - Методичні вказівки).
17. Рішенням Комісії від 21.08.2024 №260/зп-24 затверджено тип 2 практичного завдання для виконання кандидатами на зайняття 550 вакантних посад суддів в апеляційних судах під час кваліфікаційного іспиту в межах конкурсу. 
Тип 2 практичного завдання включає - два модельні судові рішення, що складаються зі вступної, описової (крім кримінального судочинства) та/або частково мотивувальної частини, на підставі даних яких учасник повинен продовжити їх викладення.
18. Рішенням Комісії від 11.09.2024 №270/зп-24 (зі змінами) призначено кваліфікаційний іспит під час кваліфікаційного оцінювання в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах, оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23 (зі змінами), зокрема ОСОБА_1 , та визначено черговість етапів його проведення: 
перший етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду;
другий етап - тестування когнітивних здібностей; 
третій етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.
19. Рішенням Комісії від 23.10.2024 №333/зп-24 затверджено кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації апеляційного адміністративного суду. До тестування когнітивних здібностей допущено 132 кандидати, які успішно пройшли перший етап кваліфікаційного іспиту, зокрема позивача.
20. Рішенням Комісії від 22.01.2025 №19/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей, складеного кандидатами на зайняття 
вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах. До виконання практичного завдання зі спеціалізації апеляційного адміністративного суду допущено 105 кандидатів, які успішно пройшли другий етап кваліфікаційного іспиту, в тому числі позивач.
21. Цим рішенням також визначено особливості виконання практичного завдання кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах. Серед іншого, встановлено, що виконання практичного завдання кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах у межах конкурсу здійснюватиметься з використанням комп`ютерної техніки. Визначено, що максимально можливий бал за виконання практичного завдання кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 №94/зп-23 (зі змінами), - 150 та встановлено, що прохідний бал за виконання практичного завдання - 75 відсотків максимально можливого бала, або 112,5 бала.
22. Рішенням Комісії від 22.01.2025 №21/зп-25 затверджено склад екзаменаційної комісії для перевірки та оцінювання практичних завдань, виконаних кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах.
23. Згідно з графіком, визначеним рішенням Комісії від 22.01.2025 №19/зп-25, 24 та 25 лютого 2025 року проведено третій етап кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації апеляційного адміністративного суду, участь в якому 25.02.2025 взяв ОСОБА_1 .
24. Рішенням Комісії від 12.03.2025 №48/зп-25 затверджено кодовані результати практичного завдання, виконаного 24 та 25 лютого 2025 року кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 №94/зп-23 (зі змінами), в тому числі ОСОБА_1 , який за результатами оцінювання першого судового рішення (код кандидата 0036116) отримав 47,5 балів, а за результатами другого (код кандидата 0084617) - 59,5 балів, що у сумі становить 107 балів (додаток № 1 до рішення).
25. Порушень порядку складання кваліфікаційного іспиту та позаштатних ситуацій, які б мали значення для встановлення результатів третього етапу кваліфікаційного іспиту, складеного учасниками 24 та 25 лютого 2025 року уповноваженими представниками не зафіксовано.
26. При підготовці до розгляду питання про затвердження кодованих результатів виконаних 24 та 25 лютого 2025 року кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах практичних завдань членом Комісії - доповідачем не встановлено розбіжностей у 20 і більше відсотків між найвищим і найнижчим балами.
27. Надалі рішенням Комісії від 12.03.2025 №49/зп-25, серед іншого:
затверджено загальні результати першого етапу «Складання кваліфікаційного іспиту» кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посади суддів апеляційних адміністративних судів, зокрема ОСОБА_1 , який не склав відповідний етап кваліфікаційного оцінювання (додаток № 2 до рішення);
відмовлено в допуску до другого етапу кваліфікаційного оцінювання «Дослідження досьє та проведення співбесіди», визнано такими, що не підтвердили здатності здійснювати правосуддя в апеляційних адміністративних судах, припинено участь у кваліфікаційному оцінюванні та оголошеному рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23 (зі змінами) конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах 101 кандидата на посади суддів, в тому числі ОСОБА_1
28. Рішенням Комісії від 02.04.2025 №72/зп-25 виправлено описку в Комісії від 12.03.2025 №49/зп-25.

ІV. АРГУМЕНТИ СТОРІН

Позиція позивача 

29. В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 наводить такі аргументи:

(а) відсутність мотивування результатів оцінювання 

Позивач зазначає, що згідно зі ст. 88 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 №1402-VIII (далі - Закон №1402-VIII) рішення Комісії, ухвалене за результатами кваліфікаційного оцінювання, має бути мотивованим. Крім того, ст. 101 Закону №1402-VIII прямо вимагає, щоб у рішенні палати чи колегії Комісії обов`язково зазначалися мотиви його ухвалення. На думку позивача, проста фіксація балів у відомості не є належним мотивуванням. Це, на його думку, не дає змоги зрозуміти природу виставлених балів та свідчить про безмежну дискрецію Комісії.
Позивач звертає увагу на Методичні вказівки, які встановлюють чіткий перелік елементів судового рішення, що підлягають оцінюванню. Оскільки Методичні вказівки передбачають виставлення балів за кожен елемент, то і в підсумкових документах ці бали мають бути відображені окремо, щоб кандидат міг зрозуміти, за який саме критерій його оцінку було знижено.
Ознайомившись із екзаменаційними відомостями, позивач виявив, що вони містять лише підсумкові оцінки кожного екзаменатора та середній бал за все судове рішення (наприклад, 47,5 або 59,5 балів). У документах не зафіксовано балів за окремі показники, як того вимагають Методичні вказівки.
Позивач покликається на суттєву різницю між балами за перше (47,5) та друге (59,5) судові рішення, хоча вони виконувались одним кандидатом в одному стилі. Він вважає, що встановлення результатів значною мірою залежало від суб`єктивних чинників членів Комісії.

(б) порушення процедури через непрацездатність та перебування у відпустці члена комісії 

Позивач, покликаючись на інформацію засобів масової інформації, зазначає, що йому стало відомо про те, що перевірку практичних завдань суддів адміністративної спеціалізації, здійснювала екзаменаційна комісія у складів трьох членів ВККСУ: Андрія Пасічника, Сергія Чумака та Романа Сабодаша. Один із членів екзаменаційної комісії у період оцінювання практичних завдань (з 3 по 11 березня 2025 року) перебував на лікарняному, а раніше (з 24 по 28 лютого 2025 року) - у відпустці. 
На думку позивача, особа в стані тимчасової непрацездатності та перебування у відпустці не може виконувати посадові обов`язки, тому виставлені ним оцінки є нелегітимними, а склад комісії - неповноважним.

(в) порушення права на перегляд рішення 

30. На думку позивача, Комісія не забезпечила процедуру перегляду результатів оцінювання у разі виникнення сумнівів у їх правильності. Позивач апелює до практики Європейського суду з прав людини та принципу «права бути почутим», вважаючи, що обмеження права на апеляцію в межах конкурсу є непропорційним.

Позиція відповідача

31. У відзиві на позовну заяву Вища кваліфікаційна комісія суддів України наводить такі заперечення.

(а) щодо відсутності мотивування результатів оцінювання

Комісія стверджує, що фіксація міркувань чи висновків щодо кожного окремого показника у відомостях не передбачена нормативними актами. Рішення вважається мотивованим, якщо воно містить посилання на фактичні обставини (опис процедури, бали, перелік нормативних актів), що і було дотримано в оскаржуваних актах. У відомостях відображається індивідуальний бал кожного члена комісії, що і є належним підтвердженням проведення оцінки.
Комісія посилається на практику Великої Палати Верховного Суду (справа №9901/49/19), підтверджуючи законність такого підходу.
Комісія вважає рішення мотивованими, оскільки вони прийняті на підставі закону, за визначеною процедурою, а результат оцінювання (цифровий бал) сам по собі є відображенням професійного висновку екзаменаторів щодо якості роботи кандидата.

(б) щодо порушення процедури через непрацездатність та перебування у відпустці члена комісії 

Комісія зазначає, що чинне законодавство не містить заборони для членів екзаменаційної комісії перевіряти роботи у вільний час, під час відпустки чи лікарняного за власною ініціативою. Оскільки робочий день членів Комісії є ненормованим, виконання завдань задля швидшого заповнення вакансій не порушує прав позивача та не впливає на об`єктивність оцінювання.
Виконання обов`язків під час хвороби чи відпустки Комісія пояснює об`єктивною необхідністю перевірки робіт у найкоротші терміни. Це зумовлено нагальною потребою у якнайшвидшому заповненні вакансій в апеляційних судах для забезпечення роботи судової системи; значним обсягом процедур, які Комісія проводить одночасно, що змушує членів працювати як у межах, так і за межами встановленого робочого дня.
Перевірки роботи у вільний час або під час лікарняного не порушує жодних прав чи інтересів позивача як учасника конкурсу, не впливає на об`єктивність оцінювання та не тягне за собою жодних негативних наслідків для результатів іспиту.

(в) щодо порушення права на перегляд рішення

Комісія наголошує, що згідно з п. 6.3.1 Положення №185/зп-24 процедура повторного перегляду роботи іншим складом екзаменаційної комісії не є автоматичною або такою, що ініціюється за бажанням кандидата.
Єдиною законною підставою для повторної перевірки є встановлення суттєвої розбіжності між найвищим та найнижчим балами, виставленими членами комісії за одну роботу. Суттєвою розбіжністю вважається різниця у 20 і більше відсотків від максимально можливого бала.
Відповідно до процедури, перед затвердженням результатів член Комісії - доповідач проводить аналіз усіх оцінок на предмет виявлення вищезгаданих розбіжностей. У випадку з практичними завданнями позивача (виконаними 24 та 25 лютого 2025 року), член-доповідач провів дослідження оцінок і не встановив розбіжностей у 20 і більше відсотків.
Цей факт зафіксовано у рішенні Комісії №48/зп-25 від 12.03.2025. Отже, юридичний механізм для повторної перевірки (ревізії балів) не мав застосовуватися через відсутність об`єктивних підстав. Цей факт зафіксовано у рішенні Комісії №48/зп-25 від 12.03.2025. 
Комісія стверджує, що відсутність великого розриву в балах між різними екзаменаторами щодо робіт позивача є доказом того, що члени комісії дотримувалися єдиних (уніфікованих) підходів та Методичних вказівок.

V. ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ

32. Згідно зі ст. 6 Конституції України державна влада в Україні здійснюється на засадах її поділу на законодавчу, виконавчу та судову. Органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.
33. Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
34. Згідно з ч. 1 ст. 92 Закону №1402-VIII ВККС є державним колегіальним органом суддівського врядування, який на постійній основі діє у системі правосуддя України.
35. 09.12.2023 прийнято Закон України № 3511-ІХ «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та деяких законодавчих актів України щодо удосконалення процедур суддівської кар`єри» (далі - Закон №3511-ІХ), який набрав чинності 30.12.2023.
36. 20.11.2024 прийнято Закон України №4072-ІХ «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо особливостей складання кваліфікаційного іспиту» (далі - Закон № 4072-ІХ), який набрав чинності 11.12.2024.
37. Законом № 4072-ІХ пункт 57-1 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №1402-VIII викладено в такій редакції:
«ВККС завершує конкурс на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів, оголошений рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23, за правилами, які діють після набрання чинності Законом № 3511-IX.
ВККС проводить кваліфікаційний іспит в межах конкурсу, визначеного цим пунктом, за правилами, які діють після набрання чинності Законом № 4072-ІХ».
38. Відповідно до ч. 3 ст.127 Конституції України на посаду судді може бути призначений громадянин України, не молодший тридцяти та не старший шістдесяти п`яти років, який має вищу юридичну освіту і стаж професійної діяльності у сфері права щонайменше п`ять років, є компетентним, доброчесним та володіє державною мовою. Законом можуть бути передбачені додаткові вимоги для призначення на посаду судді.
39. Згідно з ч. 2 ст. 128 Конституції України призначення на посаду судді здійснюється за конкурсом, крім випадків, визначених законом.
40. Частиною 1 ст. 69 Закону №1402-VIII визначено, що на посаду судді може бути призначений громадянин України, не молодший тридцяти та не старший шістдесяти п`яти років, який має вищу юридичну освіту і стаж професійної діяльності у сфері права щонайменше п`ять років, є компетентним, доброчесним та володіє державною мовою відповідно до рівня, визначеного Національною комісією зі стандартів державної мови.
41. Статтею 28 Закону №1402-VIII окреслено, що суддею апеляційного суду може бути особа, яка відповідає вимогам до кандидатів на посаду судді, за результатами кваліфікаційного оцінювання підтвердила здатність здійснювати правосуддя в апеляційному суді, а також відповідає одній із таких вимог:
- має стаж роботи на посаді судді не менше п`яти років;
- має науковий ступінь у сфері права та стаж наукової роботи у сфері права щонайменше сім років;
- має досвід професійної діяльності адвоката, у тому числі щодо здійснення представництва в суді та/або захисту від кримінального обвинувачення, щонайменше сім років;
- має сукупний стаж (досвід) роботи (професійної діяльності) відповідно до вимог, визначених пунктами 1- 3 цієї частини, щонайменше сім років.
42. Частина 7 ст. 101 Закону №1402-VIII визначає, що рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України можуть бути оскаржені до суду з підстав, установлених цим Законом.
43. Порядок оскарження рішення Комісії визначає ст. 88 Закону №1402-VIII. У цій статті зазначено, що суддя (кандидат на посаду судді), який не згодний із рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України щодо його кваліфікаційного оцінювання, може оскаржити це рішення в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.
44. Рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, палат та колегій Комісії викладаються у письмовій формі. У рішенні зазначаються дата і місце ухвалення рішення, склад Комісії (палати, колегії), питання, що розглядалося, мотиви ухваленого рішення, результати поіменного голосування членів Комісії. Рішення підписується головуючим і членами Комісії (палати, колегії), які брали участь у його ухваленні.
45. Статтею 93 Закону №1402-VIII визначено, що порядок та методологія кваліфікаційного оцінювання, показники відповідності критеріям кваліфікаційного оцінювання та засоби їх встановлення затверджуються Вищою кваліфікаційною комісією суддів України.
46. Відповідно до ч.ч. 1 - 3,5- 8, 11, ст. 74 Закону № 1402-VIII кваліфікаційний іспит є атестуванням професійної компетентності кандидата на посаду судді з метою виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді.
Підставою для допуску до складання кваліфікаційного іспиту є рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України.
Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичних завдань.
Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір: адміністративної, господарської та загальної (цивільної і кримінальної).
Практичні завдання проводяться щодо вибраної (вибраних) кандидатом спеціалізації (спеціалізацій) суду.
Форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються Вищою кваліфікаційною комісією суддів України.
Кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він:
1) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за тестування щодо історії української державності, загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду;
2) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду;
3) успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей, встановленого Вищою кваліфікаційною комісією суддів України.
Вища кваліфікаційна комісія суддів України встановлює прохідний бал кваліфікаційного іспиту, який не може бути нижчим за 75 відсотків максимально можливого бала за відповідне тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) та виконання практичного завдання кваліфікаційного іспиту.
Під час добору на посаду судді прохідний бал для кандидатів встановлюється з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір.
Перебіг кваліфікаційного іспиту фіксується за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису.
Інформація про результати кваліфікаційного іспиту є загальнодоступною та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Вищої кваліфікаційної комісії суддів України.
Порушення процедури проведення кваліфікаційного іспиту може бути оскаржено в порядку, встановленому законом.
47. Відповідно до ч. 4 ст. 74 та п. 6 ч. 1 ст. 93 Закону №1402-VІІІ рішенням Комісії від 19.06.2024 №185/зп-24 затверджено Положення №185/зп-24, яке визначає організаційно-правові засади підготовки та проведення кваліфікаційного іспиту, форму та зміст тестувань, практичних завдань, методику оцінювання результатів іспиту під час добору на посаду судді місцевого суду, кваліфікаційного оцінювання та у зв`язку з наміром судді бути переведеним до іншого місцевого суду, а також засади формування рейтингу і резерву кандидатів на посаду судді місцевого суду.
48. Згідно з п. 1.2 Положення №185/зп-24 метою іспиту є виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності учасника здійснювати правосуддя у суді відповідного рівня та спеціалізації.
49. Пунктом 1.6 Положення №185/зп-24 визначено, що основними принципами іспиту є об`єктивність, неупередженість, запобігання конфлікту інтересів, прозорість, рівність умов для його учасників та дотримання встановлених законодавством правил поведінки щодо конфлікту інтересів.
50. Засобами проведення іспиту є: складання анонімного тестування, що визначає рівень когнітивних здібностей, знань з історії української державності, загальних знань у сфері права та зі спеціалізації суду відповідного рівня та виконання практичного завдання, що визначає рівень здатності практичного застосування знань у сфері права в суді відповідного рівня та спеціалізації (п.1.8 Положення №185/зп-24).
51. Згідно з п. 1.12 Положення №185/зп-24 етапами складання кваліфікаційного іспиту кандидатами на посаду судді апеляційного суду є: тестування когнітивних здібностей; тестування знань з історії української державності; тестування загальних знань у сфері права; тестування знань зі спеціалізації відповідного суду; виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.
52. Пунктом 1.15 Положення № 185/зп-24 передбачено, що за результатами успішного проходження певного етапу (певних етапів) іспиту Комісія може ухвалити рішення про допуск учасника (учасників) до наступного етапу.
53. Згідно з пп. 6.3.3 п. 6.3 Положення №185/зп-24 учасник визнається таким, що успішно склав етап іспиту (крім тестування щодо когнітивних здібностей), у разі набрання 75 або більше відсотків від максимально можливого бала.
54. Відповідно до пп. 6.3.4 п. 6.3 Положення №185/зп-24 учасник визнається таким, що не склав етап іспиту, у разі, зокрема набрання менше 75 відсотків від максимально можливого бала за виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації суду; відмови від складання іспиту (етапу іспиту); порушення порядку складання іспиту (етапу іспиту), що рішенням Комісії визнано істотним; неявки на іспит (етап іспиту).
55. Пунктом 6.6 Положення №185/зп-24 передбачено, що результати іспиту затверджуються ВККС України та оприлюднюються на її офіційному вебсайті.
56. Предметом спору у цій справі є рішення ВККС від 12.03.2025 №48/зп-25 в частині, що стосується ОСОБА_1 . 
57. Оцінивши аргументи сторін та обставини справи, Суд дійшов таких висновків.

(а) щодо мотивування результатів оцінювання

58. Колегія суддів не погоджується з твердженнями позивача про недостатність мотивування оскаржуваного рішення, оскільки правова природа такого індивідуального акта визначається специфікою конкурсної процедури. 
59. Згідно з п. 2.8 та 2.9 розділу 2 Положення № 185/зп-24 типи практичних завдань:
2.8.1. Тип 1 - модельна судова справа з сукупністю документів та достатніми даними (інформацією), на підставі яких учасник повинен підготувати модельне рішення суду та/або продовжити викладення запропонованої частини модельного судового рішення на підставі матеріалів модельної судової справи.
2.8.2. Тип 2 - два модельні судові рішення, що складаються зі вступної, описової (крім кримінального судочинства) та/або частково мотивувальної частини, на підставі даних яких учасник повинен продовжити їх викладення.
2.9. Практичне завдання виявляє рівень практичних навичок та умінь у правозастосуванні, а саме:
2.9.1. Уміння критично мислити та правильно оцінювати фактичні обставини справи.
2.9.2. Уміння мотивувати свою позицію.
2.9.3. Уміння застосовувати джерела права, що релевантні до спірних правовідносин.
2.9.4. Уміння вирішувати правову проблему.
2.9.5. Уміння лаконічно викладати свою позицію.
2.9.6. Уміння дотримуватись норм мовних засобів офіційно-ділового стилю.
60. Розділом 5 Положення № 185/зп-24 врегульовано методику оцінювання учасників іспиту. З гідно з цим розділом роботи учасників перевіряються та оцінюються в інформаційній системі (п. 5.1).
61. Практичне завдання оцінюється екзаменаційною комісією, склад якої затверджується рішенням Комісії (пп. 5.5.1).
До складу екзаменаційної комісії можуть входити члени Комісії та/або інші особи (судді, судді у відставці, науковці та/або інші фахівці у сфері права).
Особа, яка має намір бути включеною до складу екзаменаційної комісії, при розгляді питання про затвердження цього складу зобов`язана повідомити про наявність або відсутність конфлікту інтересів під час виконання повноважень члена екзаменаційної комісії.
Склад екзаменаційної комісії є інформацією з обмеженим доступом до моменту завершення оцінювання робіт у межах відповідного кваліфікаційного іспиту (пп. 5.5.2).
62. Згідно з приписами пп. 5.5.3 Положення №185/зп-24 у рішенні Комісії про затвердження екзаменаційної комісії зазначається:
Склад екзаменаційної комісії.
Кількість членів екзаменаційної комісії, які повинні оцінити кожну роботу.
63. Підпунктом 5.5.5 Положення №185/зп-24 передбачено, що перевірка практичного завдання полягає у встановленні відповідності змісту виконаного учасником завдання показникам (методичним вказівкам) з оцінювання цього завдання.
64. Відповідно до пп. 5.5.6 Положення №185/зп-24 за результатами перевірки практичного завдання кожним членом екзаменаційної комісії виставляється індивідуальна оцінка роботи від 0 до 150 балів.
65. Пунктом пп. 5.5.7 Положення №185/зп-24 врегульовано, що робота учасника оцінюється у 0 балів у разі:
- проставляння (написання) учасником будь-яких позначок, символів, літер, слів, які дозволяють його ідентифікувати (пп. 5.5.7.1).
- нечіткості або нерозбірливості почерку учасника іспиту (у разі виконання практичного завдання на паперових носіях) (пп. 5.5.7.2).
66. Згідно з пп. 5.5.8 Положення №185/зп-24 після оцінювання практичного завдання усіма членами екзаменаційної комісії програмою виводиться остаточна оцінка учасника шляхом визначення середнього арифметичного бала на підставі індивідуальних оцінок з округленням до наближеного цілого числа або числа з десятковою частиною 0,5.
67. Відповідно до пп. 5.7.5 Положення №185/зп-24 максимально можливий бал за виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду - 150.
68. Відповідно до п. 5.8 Положення №185/зп-24 кількість балів за кожне модельне судове рішення у разі виконання під час іспиту практичного завдання типу 2 визначається методичними вказівками з оцінювання практичного завдання.
69. Методичними вказівками визначено, за якими елементами здійснюється оцінка практичного завдання, зокрема, з адміністративної, господарської та цивільної спеціалізацій, та максимально можливу кількість балів, за якою може бути оцінений відповідний елемент (критерій), а саме:
1) мотивувальна частина оцінюється від 0 до 45 балів, з яких: доводи, за якими суд апеляційної інстанції погодився / не погодився з висновками суду першої інстанції, - 0-16; мотиви прийняття або відхилення кожного аргументу, викладеного учасниками справи в апеляційній скарзі, - 0-14; чи були і ким порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси, за захистом яких особа звернулася до суду, - 0- 5; висновки за результатами розгляду апеляційної скарги, - 0-10;
2) резолютивна частина - від 0 до 22 балів, з яких: висновки суду апеляційної інстанції по суті вимог апеляційної скарги, - 0-10; розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, та розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, - 0-5; строк і порядок набрання постановою законної сили, - 0-4; порядок і строк оскарження постанови, - 0-3;
3) дотримання стилістики судового рішення - від 0 до 5 балів;
4) дотримання правил орфографії та пунктуації - від 0 до 3 балів.
70. У примітці до Методичних вказівок зазначено, що залежно від обставин справи, викладених в описовій частині постанови суду апеляційної інстанції, та виду судового рішення (про залишення оскарженого рішення без змін, його зміну чи скасування) ВККС може відступити від наведеної у Методичних вказівках структури та кількості виставлених балів за одним чи кількома елементами оцінювання, але не більше як на 10 %. У такому разі Комісія не може виходити за межі загальної кількості балів (75).
71. Відповідно до п. 6.1 розділу 6 Положення № 185/зп-24 стадіями встановлення результатів іспиту є:
- затвердження кодованих результатів кожного етапу іспиту;
- затвердження декодованих результатів кожного етапу іспиту;
- затвердження загальних результатів іспиту.
72. Згідно з пп. 6.3.2 Положення №185/зп-24 у рішенні про затвердження кодованих результатів етапу іспиту зазначається:
6.3.2.1. Код учасника.
6.3.2.2. Бал учасника.
6.3.2.3. Результат етапу іспиту ("успішно складено" або "не складено").
У разі виконання учасником практичного завдання типу 2 у рішенні про затвердження кодованих результатів може не зазначатися результат ("успішно складено" або "не складено").
73. У Додатку 1 до рішення ВККСУ від 12.03.2025 № 48/зп-25 зазначено: код кандидата (перше судове рішення) - 0036116, бал кандидата - 47,5; код кандидата (друге судове рішення) - 0084617, бал кандидата - 59,5.
74. Відповідно до пп. 6.4.2 Положення №185/зп-24 у рішенні про затвердження декодованих результатів етапу іспиту зазначається:
6.4.2.1. Прізвище, ім`я, по батькові учасника.
6.4.2.2. Код учасника.
6.4.2.3. Бал учасника.
6.4.2.4. Результат етапу іспиту ("успішно складено" або "не складено").
75. Отже, пп. 6.3.2 та 6.4.2 Положення №184/зп-24 встановлюють вичерпний перелік реквізитів результату іспиту: ідентифікаційний код, кількісний бал та підсумкова оцінка успішності. За таких обставин відображення результату у цифровій формі є належним способом фіксації результатів фахової перевірки, що повністю корелюється з принципом юридичної визначеності.
76. Підпунктом 6.5.3 Положення №185/зп-24 передбачено, що у рішенні про затвердження загальних результатів іспиту зазначаються: прізвище, ім`я, по батькові учасника; статус учасника: «кандидат на посаду судді» або «суддя»; інформація про участь в етапі іспиту (щодо кожного етапу іспиту окремо): код учасника; бал учасника; результат етапу іспиту («успішно складено» або «не складено»); загальний результат іспиту («успішно складено» або «не складено»); примітка щодо поважності причин неявки на іспит (для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого суду) заповнюється щодо учасників, які не з`явилися на один або більше його етапів: «визнано поважними» або «не визнано поважними»; дата затвердження результатів іспиту.
77. Вказані відомості зазначені в п. 31 Додатку №1 до рішення ВККСУ від 12.03.2025 №49/зп-25.
78. Відповідно до ст. 88 Закону № 1402-VIII Вища кваліфікаційна комісія суддів України ухвалює мотивоване рішення про підтвердження або непідтвердження здатності судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді.
Якщо Громадська рада доброчесності у своєму висновку встановила, що суддя (кандидат на посаду судді) не відповідає критеріям професійної етики та доброчесності, Вища кваліфікаційна комісія суддів України може ухвалити вмотивоване рішення про підтвердження здатності такого судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді лише у разі, якщо таке рішення підтримане двома третинами голосів призначених членів Комісії, але не менше ніж дев`ятьма голосами.
Суддя (кандидат на посаду судді), який не згодний із рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України щодо його кваліфікаційного оцінювання, може оскаржити це рішення в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.
Рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, ухвалене за результатами проведення кваліфікаційного оцінювання, може бути оскаржене та скасоване виключно з таких підстав:
1) склад членів Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, який провів кваліфікаційне оцінювання, не мав повноважень його проводити;
2) рішення не підписано будь-ким із складу членів Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, який провів кваліфікаційне оцінювання;
3) суддя (кандидат на посаду судді) не був належним чином повідомлений про проведення кваліфікаційного оцінювання - якщо було ухвалено рішення про непідтвердження здатності судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді з підстав неявки для проходження кваліфікаційного оцінювання;
4) рішення не містить посилання на визначені законом підстави його ухвалення або мотивів, з яких Комісія дійшла відповідних висновків.
79. В оскарженому рішенні ВККСУ відповідно до чинного нормативного врегулювання процедури кваліфікаційного іспиту належним чином зазначила підстави, на яких воно ґрунтується, зазначила відповідні правові норми й описала обставини, щодо яких вони застосовані.
80. Аналізуючи межі обов`язку Комісії щодо обґрунтування оцінок, Суд наголошує, що аналогічні питання вирішувалися у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.10.2019 у справі №9901/49/19, де зазначено:

« 7. З установлених у справі обставин убачається, що Комісія в межах повноважень та у порядку, визначених Законом № 1402-VIII, Порядком проведення іспиту та методикою встановлення його результатів, а також Положенням про порядок та методологію оцінювання, визначила черговість етапів проведення кваліфікаційного оцінювання; визначила склад колегії Комісії для перевірки практичних завдань, здійснила оцінку виконаного позивачем практичного завдання; визначила результати складеного 14 листопада 2018 року практичного завдання; встановила мінімально допустимий бал практичного завдання для учасників іспиту; встановила мінімально допустимий бал першого етапу кваліфікаційного оцінювання «Іспит» у межах процедури конкурсу до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду.
При цьому фіксація/відображення у будь-якій формі (зокрема і в екзаменаційній відомості) міркувань/висновків членів колегії Комісії, що проводили оцінювання практичного завдання, які до того ж встановлюють відповідність кандидата на посаду судді критеріям кваліфікаційного оцінювання за внутрішнім переконанням, щодо окремих показників/критеріїв, яким не відповідало виконане кандидатом завдання, не передбачено положеннями чинного законодавства, якими встановлено як порядок кваліфікаційного оцінювання, так і його методологію.»

81. Доводи позивача про недостатнє мотивування рішення зводяться до суб`єктивної незгоди з отриманим результатом. 
82. Також у постанові від 10.11.2025 у справі №990/171/25 Велика Палата Верховного Суду сформувала такий правний висновок:

«Велика Палата вважає, що затвердження Методичних вказівок № 228/зп-24 загалом та концептуально не змінило правового врегулювання процедури кваліфікаційного іспиту і методики визначення його результатів та відповідно й обсягу дискреційних повноважень членів ВККС на цьому етапі. Наведені висновки Велика Палата зробила з огляду на таке.
121. Насамперед Велика Палата погоджується із зауваженнями позивачки про неодмінність і важливість дотримання суб`єктом владних повноважень встановлених ним правил у нормативних документах, що регулюють його діяльність. Проте зауважує, що з огляду на пояснену Комісією мету затвердження Методичних вказівок № 228/зп-24 та невнесення відповідних змін до форми і змісту документів і рішень, які ВККС ухвалює у процедурі кваліфікаційного іспиту на стадії виконання практичного завдання, немає підстав вважати позицію Комісії про допоміжний характер згаданого документа неправильною чи нераціональною.
122. Велика Палата наголошує, що, здійснюючи зовнішній публічний нагляд за дискреційними повноваженнями суб`єкта владних повноважень, суд не повинен вдаватися до зміни обсягу дискреційних повноважень, бо це є предметом відповідного правового регулювання, а має проконтролювати, чи не є викладені у рішенні цього органу висновки щодо обставин у справі довільними та нераціональними, не підтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів.
123. Надаючи оцінку доводам позивачки про обов`язок ВККС відображати поелементне оцінювання (відповідно до шкали балів за Методичними вказівками № 228/зп-24) практичних робіт у негативних рішеннях щодо кандидатів, які не склали кваліфікаційний іспит, Велика Палата враховує таке.
124. Як уже зазначалося, методика оцінювання учасників іспиту регламентована розділом 5 Положення № 185/зп-24, а порядок оцінювання результатів виконання практичного завдання визначено пунктом 5.5 розділу 5 цього Положення.
125. Цей порядок включає: визначення суб`єктів оцінювання, діапазон, в якому члени екзаменаційної комісії виставляють індивідуальні оцінки (від 0 до 150), випадки, коли робота учасника оцінюється у 0 балів, механізм виведення остаточної оцінки учасника.
126. Тож результат оцінювання практичного завдання відбувається за бальною шкалою. Бал визначається за результатом оцінювання практичного завдання в цілому (загалом), а не його окремих елементів. Під час визначення результатів цього етапу не встановлено іншої форми оцінювання.
127. Тож порядок оцінювання визначає суть перевірки практичного завдання, яка полягає у встановленні відповідності змісту виконаного учасником завдання показникам (методичним вказівкам) з оцінювання цього завдання.
128. Водночас визначений пунктом 5.5 розділу 5 Положення № 185/зп-24 порядок оцінювання не містить вимог щодо виставлення оцінки окремо за певні елементи практичного задання.
129Таких вимог не містить і Закон № 1402-VIII.
130. За таких обставин незазначення в оскарженому рішенні Комісії інформації про кількість балів, виставлених за кожен із визначених Методичними вказівками № 228/зп-24 елементів оцінювання, абсолютно не свідчить про порушення відповідачем порядку оцінювання учасників іспиту.
131. Також саме по собі ненаведення в оскарженому рішенні ВККС оцінки за кожний елемент оцінювання не може підтверджувати те, що члени екзаменаційної комісії здійснили перевірку практичного завдання позивача без застосування чи без дотримання Методичних вказівок № 228/зп-24.
132. З огляду на їх назву та зміст Методичні вказівки № 228/зп-24 за правовою природою є інструктивним і керівним документом, адресованим передовсім членам екзаменаційної комісії, яким визначено алгоритм оцінювання та уніфіковано процес перевірки.
133. Методичні вказівки складаються зі шкали оцінювання, визначають елементи практичного завдання, що підлягають оцінюванню та показники оцінювання. Обов`язок та спосіб фіксації балів окремо за кожен елемент практичного завдання Методичні вказівки № 228/зп-24 не містять.
134. Такі вказівки призначені як для членів екзаменаційних комісій, так і для кандидатів і слугують для них орієнтиром під час перевірки та виконання практичних завдань, для забезпечення єдиних стандартизованих для всіх учасників іспиту підходів у їх виконанні та оцінюванні.
135. Відповідно сама лише наявність затверджених Методичних вказівок № 228/зп-24 не означає, що в оскаржуваному рішенні члени екзаменаційної комісії повинні були відобразити, крім остаточної оцінки практичного завдання, також і бали за кожний його елемент.
136. Це є цілком недоцільним також з огляду на те, що предметом оцінювання є практичне завдання загалом, а не його окремі елементи.
137. Нерозуміння позивачкою, як вона стверджує, критеріїв формування членами екзаменаційної комісії виставлених балів загалом є її суб`єктивним, негативним ставленням до результату кваліфікаційного оцінювання та фактично є висловленням її особистих сумнівів щодо об`єктивності членів екзаменаційної комісії.
138. Фактично позивачка не погоджується з кількістю балів, виставлених за виконане практичне завдання, та наполягає, що складені нею проєкти судових рішень за формою та змістом відповідають вимогам процесуального закону.
139. Проте позиція позивачки щодо заниження виставлених їй балів є відображенням її суб`єктивного погляду щодо якості виконаного практичного завдання, який є зрозумілим у цій ситуації, коли позивачка в результаті своєї інтелектуальної діяльності сформувала проєкти судових рішень, які за її критеріями оцінки в розрізі Методичних вказівок № 228/зп-24 є довершеними.
140. Натомість внутрішнім розсудом щодо оцінювання такої роботи наділені саме члени Комісії, які оцінюють виконану роботу загалом, а не її окремі елементи, дотримуючись водночас об`єктивності відповідного оцінювання.
141. Згідно з пунктом 2.9 Положення № 185/зп-24 практичне завдання виявляє рівень практичних навичок та умінь у правозастосуванні, а саме: уміння критично мислити та правильно оцінювати фактичні обставини справи; уміння мотивувати свою позицію; уміння застосовувати джерела права, що релевантні до спірних правовідносин; уміння вирішувати правову проблему; уміння лаконічно викладати свою позицію; уміння дотримуватись норм мовних засобів офіційно-ділового стилю.
142. До того ж з практичного погляду, наявність всіх елементів судового рішення автоматично не свідчить про його довершеність; не менш важливим є змістовне наповнення цих елементів та те, як ці елементи узгоджуються між собою та формують зміст законного та обґрунтованого судового рішення.
143. У контексті описаної вище методики оцінки і дійсної мети кваліфікаційного іспиту Велика Палата критично сприймає аргументи позивачки, яка зазначила, що вона не встигла відкоригувати резолютивну частину другого практичного завдання відповідно до висновків мотивувальної частини та водночас наполягала, що складений нею проєкт постанови відповідає вимогам Положення № 185/зп-24 та Методичним вказівкам № 228/зп-24».

83. Суд вважає зазначений висновок застосовним і до справи, що розглядається.
84. Оскільки оскаржуване рішення містить чіткий виклад фактичних обставин, індивідуалізовані результати та спричиняє конкретні юридичні наслідки, Суд дійшов висновку про повну відповідність дій відповідача стандартам обґрунтованості. Право особи на зрозуміле та передбачуване рішення було забезпечене у повному обсязі, що виключає підстави для визнання його протиправним.

(б) щодо наслідків непрацездатності та перебування у відпустці члена комісії

85. Відповідно до пп. 5.5.1 Положення № 185/зп-24 практичне завдання оцінюється екзаменаційною комісією, склад якої затверджується рішенням ВККС України.
86. Рішенням Комісії від 22.01.2025 № 21/зп-25 затверджено склад екзаменаційної комісії для перевірки та оцінювання практичних завдань, виконаних кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах під час кваліфікаційного іспиту в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах, оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23 (зі змінами): Пасічник А.В., Сабодаш Р.Б., Чумак С.Ю.
87. Відповідно до п. 5.1 Положення №185/зп-24 роботи учасників перевіряються та оцінюються в інформаційній системі.
88. Практичні роботи, виконані позивачем, були оцінені усіма членами екзаменаційної комісії в інформаційній системі, доступ до якої можливий лише в приміщенні ВККС.
89. Відповідно до поданих ВККС України відомостей Пасічник А.В. у період з 24 по 28.02.2025 перебував у щорічній основній відпустці (наказ ВККС України від 17.02.2025 № 58-к/тм), а у період з 03.03.2025 по 11.03.2025 перебував у стані тимчасової непрацездатності, що підтверджується листками непрацездатності та відомостями табелю обліку робочого часу.
90. Водночас практичні роботи, виконані позивачем, оцінені всіма членами екзаменаційної комісії з використанням спеціальної електронної програми, доступ до якої можливий лише в приміщенні ВККС України виключно членами Комісії, які увійшли до складу відповідної екзаменаційної комісії, і порушень ними порядку доступу до авторизованого робочого місця не зафіксовано.
91. Отже, лише факт перевірки і оцінки практичного завдання членом екзаменаційної комісії у неробочий час не свідчить про необ`єктивність такої перевірки (оцінювання) та не тягне за собою негативних наслідків.
92. Оскільки рішення Комісії № 48/зп-25 та № 49/зп-25 були ухвалені 12.03.2025, тобто після завершення перебування Пасічника А. В. на лікарняному та у відпустці, Суд дійшов 

висновку, що доводи про порушення процедури прийняття цих рішень є безпідставними, як наслідок - недоведеними обставини у цій справі про порушення ВККС України вимог пункту 5.5 розділу 5 Положення № 185/зп-24.

(в) щодо права на перегляд рішення 

93. Колегія суддів не погоджується з позицією позивача про відсутність дієвого механізму перегляду результатів оцінювання. 
94. Згідно з пп. 6.3.1 Положення №184/зп-24 при затвердженні кодованих результатів іспиту Комісія розглядає документи, складені уповноваженими представниками.
Член Комісії - доповідач при підготовці до розгляду питання про затвердження кодованих результатів виконаних практичних завдань досліджує оцінки членів екзаменаційної комісії на предмет суттєвих розбіжностей в оцінках однієї роботи.
При встановленні розбіжності між найвищим і найнижчим балами, виставленими за практичне завдання окремими членами екзаменаційної комісії, у 20 і більше відсотків від максимально можливого бала така робота підлягає повторній перевірці іншою екзаменаційною комісією без участі осіб, які брали участь у первинному оцінюванні. Екзаменаційна комісія при оцінюванні роботи керується не "математичними", а змістовими міркуваннями щодо відповідної роботи.
95. Зміст зазначеної норми свідчить про існування спеціального превентивного механізму - перевірки оцінок на предмет їхньої солідарності. Чинна процедура передбачає об`єктивний критерій контролю: виявлення критичних розбіжностей у балах членів колегії, що є нормативним запобіжником проти суб`єктивних похибок при перевірці робіт.
96. Отже, виключно за умови встановлення математично визначеної розбіжності між найвищим та найнижчим балами у розмірі 20 і більше відсотків від максимально можливого бала. виникає обов`язок передачі роботи новому складу екзаменаційної комісії, що гарантує безсторонність та усунення сумнівів у якості оцінювання.
97. Судом встановлено, що під час підготовки матеріалів до затвердження результатів іспиту було проведено верифікацію екзаменаційних відомостей позивача. Оскільки розбіжностей, що перевищували б установлений 20-відсотковий ліміт, виявлено не було, бали членів колегії вважаються узгодженими. За умови перебування оцінок у межах допустимого статистичного відхилення, правові підстави для ініціювання повторної перевірки робіт позивача згідно з Положенням №184/зп-24 були відсутні.
98. Суд зазначає, що у процедурах професійного відбору право кандидата на участь реалізується через створення рівних, анонімних та прозорих умов складання іспиту. Право «бути почутим» не передбачає можливості ініціювати спір щодо кожного експертного бала у разі суб`єктивної незгоди з ним. Кваліфікаційне оцінювання за своєю суттю є реалізацією виключної дискреції колегіального органу, яка не може бути підмінена власним баченням кандидата про цінність його роботи.
99. Доводи позивача про необхідність запровадження додаткового перегляду результатів пленарним складом Комісії за заявою учасника не ґрунтуються на нормах права. Жодний законодавчий акт не зобов`язує Комісію ревізувати фаховий розсуд спеціалізованих колегій, якщо встановлений процедурний порядок був дотриманий.
100. Верховний Суд зазначає, що одностайність у балах членів колегії щодо робіт позивача свідчить про застосування уніфікованої методології. Встановлений порядок оцінювання забезпечив належний рівень захисту від свавільного втручання, а прагнення позивача змінити результати іспиту в судовому порядку є спробою нівелювати дискреційні повноваження спеціалізованого органу, що виходить за межі завдань адміністративного судочинства.
101. Відповідно до ч. 1 ст. 245 КАС України при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково.
102. З огляду на наведені вище висновки Суд не вбачає підстав для задоволення позову.
103. За правилами ст. 139 КАС понесені позивачем витрати у виді судового збору за подання цього позову відшкодуванню не підлягають.

Керуючись статтями 2, 22, 139, 241-246, 250, 255, 257, 262, 266, 295, 297 КАС України, Суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України відмовити. 

Рішення Верховного Суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. 
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду може бути подана до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя В.М. Кравчук

Суддя А.Ю. Бучик

Суддя Н.В. Коваленко

Суддя О.П. Стародуб

Суддя С.М. Чиркін