Справа 688/3165/25 
№ 2/688/20/26 

Рішення 
Іменем України
(заочне)
01 квітня 2026 року м. Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області в складі:
головуючого судді Козачук С.В.,
з участю секретаря судового засідання Міськової І.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в місті Шепетівці в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ в натурі майна, що є у спільній частковій власності,
встановив:
Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог, позиція позивача
09.07.2025 ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить здійснити поділ майна, що є у спільній частковій власності.
В обґрунтування позову посилається на те, що є власником 4945/10000 частки у праві спільної часткової власності на житловий будинок з належними господарськими будівлями та спорудами, загальною площею 78,9 кв.м., житловою площею 52,3 кв.м. розташованої по АДРЕСА_1 . Надвірні споруди складаються із дерев`яного сараю - Б, площею забудови 16,3 кв.м, цегляного сараю -В, площею забудови 20,7 кв.м, кам`яного погрібу - Г, площею забудови 16,2 кв.м. Земельна ділянка з кадастровим номером 6810700000:01:006:0648 на якій розташований житловий будинок перебуває теж у її власності. Житловий будинок складається із коридору - 1-1 площею 8,5 кв.м., ванни 1-2 площею 3,3 кв.м., кімнати - 1-3 площею 12,3 кв.м., кімнати 1-4 площею 7,3 кв.м., коридору 1 площею 11,8 кв., кімнати 2-1 площею 20,3 кв.м., кімнати 2-2 площею 12,4 кв.м., коридору 2-І площею 3 кв.м. Іншим співвласником житлового будинку є ОСОБА_2 , якій належить 5055/10000 частки. Між ними, як співвласниками склався певний порядок користування будинковолодінням, однак виникають спори про порядок користування і володіння ним.
Зазначає, що її частку, що є у спільній частковій власності, технічно можна виділити в натурі, що підтверджується висновком судової будівельно-технічної експертизи, а тому, просить суд здійснити поділ будинковолодіння по АДРЕСА_1 між двома співвласниками відповідно до їх часток у праві спільної часткової власності, виділивши у власність ОСОБА_1 в натурі частину, якою вона фактично користується, площею 43,2 кв.м., до складу якої відповідно до технічного паспорта від 01.02.2018, входить: коридор 1-1 площею 8,5 кв.м., ванна 1-2 площею 3,3 кв.м., кімната 1-3 площею 12,3 кв.м., кімната 1-4 площею 7,3 кв.м., коридор І площею 11,8 кв.м., ринкова вартість якої становить 94156 грн, припинивши право спільної часткової власності.
Позивач ОСОБА_1 та її представник – адвокат Сташук М.О. в судове засідання не з`явились. Адвокат Сташук М.О. подала до суду заяву, у якій просила розгляд справи провести у її та позивача відсутності, позов підтримала, у разі неявки в судове засідання відповідача не заперечувала проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення.
Позиція відповідача
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, причини неявки суду не повідомила, відзив на позов не подала, хоча про час, день та місце розгляду справи була повідомлена у встановленому законом порядку.
Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі
Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 22.07.2025 відкрито провадження по даній справі та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні о 10 год 30 хв 01.10.2025, яке за заявою позивача відкладено до 09 год 30 хв 21.10.2025.
Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 21.10.2025 за клопотанням позивача ОСОБА_1 витребувано у Першої шепетівської державної нотаріальної контори належними чином завірені копію спадкової справи, заведеної до майна померлого ОСОБА_3 , та копію свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 29 травня 2020 року, зареєстрованого за №711, виданого на ім`я ОСОБА_2 ; проведення підготовчого засідання відкладено до 13 год 00 хв 17.11.2025.
29.10.2025 на виконання ухвали суду від 21.10.2025 від державного нотаріуса Першої шепетівської державної нотаріальної контори Камфорович О.А. надійшла копія спадкової справи №319/2015 заведеної до майна померлого ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . 
17.11.2025 за клопотанням позивача ОСОБА_1 підготовче засідання відкладено до 10 год 00 хв 16.12.2025, а в подальшому до 09 год 30 хв 15.01.2026.
Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 15.01.2026 за клопотанням позивача ОСОБА_1 долучено до матеріалів справи відповідь на адвокатський запит КП «Шепетівське бюро технічної інвентаризації» Шепетівської міської ради № 29 від 12.01.2026 з копією архівних записів з реєстрової книги №8 під реєстраційним №1660; витребувано у Першої шепетівської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної до майна  ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , спадкоємцем якого був ОСОБА_3 , який отримав свідоцтво про право на спадщину 01.11.1995, р. №3807, на частину житлового будинку по АДРЕСА_1 ; проведення підготовчого засідання відкладено до 10 год 00 хв 09.02.2026.
03.02.2026 на виконання ухвали суду від 15.01.2026 від державного нотаріуса Першої шепетівської державної нотаріальної контори надійшло повідомлення, згідно якого надати інформацію щодо спадкової справи після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 неможливо, оскільки архівні справи за 1995 рік знаходиться на зберіганні в Хмельницькому обласному державному нотаріальному архіві.
Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 09.02.2026 за клопотанням позивача ОСОБА_1 витребувано у Хмельницького обласного державного нотаріального архіву належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної до майна  ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , спадкоємцем якого був ОСОБА_3 , який отримав свідоцтво про право на спадщину 01.11.1995 року за р. №3807, на частину житлового будинку по АДРЕСА_1 ; проведення підготовчого засідання відкладено до 10 год 00 хв 09.03.2026.
06.03.2026 на виконання ухвали суду від 09.02.2026 з Хмельницького обласного державного нотаріального архіву надійшла спадкова справа до майна ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . 
Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 09.03.2026 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 14 год 00 хв 01.04.2026.
01.04.2026 постановлено ухвалу про заочний розгляд справи із ухваленням заочного рішення.
Відповідач у встановлений судом строк відзив на позов не надала, тому суд вирішив справу за наявними матеріалами у відповідності до ч. 8 ст. 178 ЦПК України.
В зв`язку з неявкою всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.
Встановлені судом фактичні обставини, з посиланням на докази
Як встановлено в суді та вбачається із витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №207962571 від 30.04.2020 позивачу ОСОБА_1 на праві приватної спільної часткової власності належить 4945/10000 частки житлового будинку по АДРЕСА_1 , загальною площею 78.9 кв.м, житловою площею 52.3 кв.м, з прибудовами, зареєстрованої на підставі договору дарування частки в праві спільної часткової власності на жилий будинок від 30.04.2020, посвідченого приватним нотаріусом Шепетівського міського нотаріального округу Мартиненко А.М. та зареєстрованого в реєстрі за №465. 
Крім того, згідно витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №217307245 від 22.07.2020 та №294452107 від 13.01.2022 позивачу ОСОБА_1 на праві приватної власності належать земельні ділянки з кадастровими номерами 6810700000:01:006:0648 площею 0,0442 га та 6810700000:01:006:1015 площею 0,0336 га, що знаходяться по АДРЕСА_1 , що також підтверджується договором дарування земельної ділянки від 22.07.2020 посвідченого приватним нотаріусом Шепетівського міського нотаріального округу Мартиненко А.М. та зареєстрованого в реєстрі за №1037 та витягом з Рішення LXXVII сесії Шепетівської міської ради VII скликання від 17.09.2020 №39.
Згідно технічного паспорту на садибний (індивідуальний) житловий будинок по АДРЕСА_1 будинок загальною площею 78,9 кв.м., складається з квартири АДРЕСА_2 загальною площею 35,7 кв.м, житловою площею 32,7 кв.м.; допоміжної площі 11,8 кв.м. 
Відповідно повідомлення КП «Шепетівське бюро технічної інвентаризації» Шепетівської міської ради № 29 від 12.01.2026 станом на 09.01.2026 архівна справа на домоволодіння по АДРЕСА_1 в архіві відсутня. Станом на 31.12.2012 згідно запису в реєстровій книзі домоволодіння зареєстровано: 494/1000 частини за ОСОБА_5 на підставі договору дарування посвідченого Шепетівською державною нотаріальною конторою 07.04.1957 за р. № 957; 506/1000 частини за ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого Шепетівською державною нотаріальною конторою 09.11.1995 за р. №3807, по якому право власності на 506/1000 частини домоволодіння перейшло від ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , що підтверджується архівними записами з реєстрової книги №8 під реєстраційним №1660.
Згідно розпорядження голови Шепетівської міської ради Хмельницької області №33-2016 від 19.02.2016 «Про перейменування вулиць міста Шепетівки», назву вулиці «Червона» змінено на « ОСОБА_6 ».
З матеріалів спадкової справи №278, заведеної до майна ОСОБА_4 , вбачається, що із заявою про прийняття спадщини зв заповітом звернувся ОСОБА_3 . Згідно заповіту ОСОБА_4 , проживаючого по АДРЕСА_1 , складеного 21.05.1992 на випадок своєї смерті він зробив таке розпорядження: усе майно, яке буде належати йому на день його смерті, де б воно не було, та з чого б воно не складалось, він заповідає ОСОБА_3 . Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Шепетівка Хмельницької області. Після смерті ОСОБА_4 на підставі заяви про прийняття спадщини ОСОБА_3 державним нотаріусом Шепетівської державної нотаріальної контори було видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом на 506/1000 частини жилого будинку та належної земельної ділянки розміром 400 кв.м, що знаходяться по АДРЕСА_1 , які належали померлому на підставі рішення народного суду від 23.04.1955 та державного акту на право приватної власності на землю, виданого Шепетівською міською радою 21.04.1995 за №1283, зареєстрованих в Шепетівському БТІ під №1660. 
З матеріалів спадкової справи №319/2015, заведеної Шепетівською міською державною нотаріальною конторою після смерті ОСОБА_3 , останній помер ІНФОРМАЦІЯ_4 в м. Шепетівка Хмельницької області, що підтверджується даними свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого 06.11.2015. Згідно заповіту ОСОБА_3 , складеного 12.12.2000, на випадок своєї смерті він зробив таке розпорядження: усе майно, яке буде належати йому на день його смерті, де б воно не було, та з чого б воно не складалось, він заповідає ОСОБА_7 . Із заявою про прийняття спадщини звернулася дочка померлого - ОСОБА_7 , якій нотаріусом видано свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельні ділянки з кадастровими номерами 6810700000:01:006:0651 площею 0,10 га та 6810700000:01:006:0649 площею 0,02 га, розташовані по АДРЕСА_1 , на житловий будинок з належними до нього надвірними будівлями АДРЕСА_1 та на земельну ділянку з кадастровим номером 6810700000:01:006:0648 площею 0,0442 га, що знаходить по АДРЕСА_1 . Свідоцтво про право на спадщину за заповітом ОСОБА_7 на частину будинковолодіння по АДРЕСА_1 , отриману у спадок ОСОБА_3 після смерті ОСОБА_4 , нотаріусом не видавалось.
Відповідно до висновку судового експерта Куті В.П. №09-176/25 від 22.05.2025 ринкова вартість житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 на час проведення експертизи становить 171965 гривень. При обстеженні об`єкта дослідження експертом встановлено, що дерев`яний сарай «Б», цегляний сарай «В» та кам`яний погріб «Г» відсутні, так як через аварійний стан були розібрані, тому їх поділ не визначається, до поділу між співвласниками підлягає житловий будинок «А» з прибудовами, загальною площею 78,9 кв.м.
Експертом запропонований варіант поділу житлового будинку розташованого по АДРЕСА_1 , з врахуванням їх фактичного користування співвласниками, яким передбачено:
- виділити в натурі співвласнику ОСОБА_1 частину №1 площею 43.2 кв.м., якою вона фактично користується, до складу якої відповідно до технічного паспорта від 01.02.2018 року входить: коридор 1-1 площею 8.5 кв.м, ванна 1-2 площею 3.3 кв.м, кімната 1-3 площею 12.3 кв.м, кімната 1-4 площею 7.3 кв.м, коридор І площею 11.8 кв.м, ринкова вартість якої становить на час проведення експертизи 94156 гривень (реальна частка), що складає 5475/10000 частин ринкової вартості досліджуваного житлового будинку;
- виділити в натурі співвласнику ОСОБА_2 частину №2, площею 35.7 кв.м, якою вона фактично користується, до складу якої відповідно до технічного паспорта від 01.02.2018 року входить: кімната 2-1 площею 20.3 кв.м, кімната 2-2 площею 12.4 кв.м, коридор І площею 3.0 кв.м, ринкова вартість якої становить на час проведення експертизи 77809 гривень (реальна частка), що складає 4525/10000 частин ринкової вартості досліджуваного житлового будинку.
Внаслідок поділу досліджуваного житлового будинку по варіанту запропонованому експертом, який відповідає фактичному користуванню співвласниками, ідеальні частки співвласників не співпадають з реальними. За зменшення реальної частки від ідеальної співвласника  ОСОБА_2  їй необхідно призначити грошову компенсацію в розмірі 9119 гривень, яку повинен сплатити співвласник ОСОБА_1 .
Отже, на даний час будинковолоідння, що розташоване по АДРЕСА_1 , знаходяться в спільній частковій власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . З приводу поділу вказаного будинковолодіння між сторонами домовленості не досягнуто, у зв`язку з чим позивач бажає виділу своєї частки в натурі у власність, однак через відсутність волі з боку відповідача здійснити це в позасудовому порядку не має можливості, а тому за захистом власних інтересів звернулася до суду з даним позовом.
Застосовані норми права
Статтею 41 Конституції України визначено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своїм майном.
Згідно ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до статті 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно.
Згідно ч. 1 ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.
Частинами першою-третьою статті 358 ЦК України передбачено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.
Згідно ст. 361 ЦК України співвласник має право самостійно розпоряджатися своєю часткою у праві спільної часткової власності.
Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками, за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками, право спільної часткової власності на нього припиняється.
Аналіз указаних норм права дає підстави для висновку, що право спільної часткової власності виникає на майно, що належить одночасно двом, або більше особам, із визначенням часток кожного із співвласників.
Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників.
Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, то, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна.
Згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ст.ст. 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Мотиви та висновки суду
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку позов задовольнити, виходячи з наступного.
Спільна часткова власність є специфічною конструкцією оскільки, існує: множинність суб`єктів. Для права власності характерна наявність одного суб`єкта, якому належить відповідне майно (один будинок - один власник). Навпаки, спільна часткова власність завжди відзначається множинністю суб`єктів (один будинок - два співвласники); єдність об`єкта. Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно в цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними процентами від цілого чи у дробовому вираженні.
Згідно з частиною третьою статті 358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.
Згідно з частинами першою, другою статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 травня 2021 року у справі N 501/2148/17 зроблено висновок, що поняття «поділ» та «виділ» не є тотожними. При поділі майно, що знаходиться в спільній частковій власності, поділяється між усіма співвласниками, і правовідносини спільної часткової власності припиняються. При виділі частки правовідносини спільної часткової власності, як правило, зберігаються, а припиняються лише для співвласника, частка якого виділяється. Винятком з цього правила є ситуація, коли майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, - тоді має місце поділ спільного майна. Тобто, поділ спільного майна відрізняється від виділу частки співвласника або припинення його права на частку в спільному майні однією суттєвою ознакою - у разі поділу майна право спільної часткової власності на нього припиняється.
Як передбачено часиною першою статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
В силу частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5 ст. 1268 ЦК України).
Згідно ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Відповідно до ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається на ім`я кожного з них, із зазначенням імені та частки у спадщині інших спадкоємців.
Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_2 у встановлений законом строк прийняла спадщину, яка складається в тому числі із частини будинковолодіння по АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_3 , який в свою чергу прийняв її після смерті ОСОБА_4 , однак свідоцтво про право на спадщину на нього у нотаріуса не отримала. 
Отже, спірне будинковолодіння, що знаходиться по АДРЕСА_1 , належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . 
Відповідно до висновку експерта, існує один варіант поділу спірного майна в натурі, який передбачає якомога менший відступ від розміру ідеальних часток; незначний розмір грошової компенсації; не завдає неспівмірної шкоди господарському призначенню майна. Такий варіант поділу також відповідає фактичному користуванню співвласників.
З огляду на наведене вище, позивачу ОСОБА_1 в натурі у власність в окремий об`єкт нерухомого майна із спільної часткової власності підлягає виділу частка будинковолодіння по АДРЕСА_1  площею 43.2 кв.м, якою вона фактично користується, до складу якої відповідно до технічного паспорта від 01.02.2018 року входить: коридор 1-1 площею 8.5 кв.м, ванна 1-2 площею 3.3 кв.м, кімната 1-3 площею 12.3 кв.м, кімната 1-4 площею 7.3 кв.м, коридор І площею 11.8 кв.м, ринкова вартість якої становить на час проведення експертизи 94156 гривень (реальна частка), що складає 5475/10000 частин ринкової вартості досліджуваного житлового будинку. Після поділу будинковолодіння залишається в натурі частина житлового будинку площею 35.7 кв.м, до складу якої відповідно до технічного паспорта від 01.02.2018 року входить: кімната 2-1 площею 20.3 кв.м, кімната 2-2 площею 12.4 кв.м, коридор І площею 3.0 кв.м, ринкова вартість якої становить на час проведення експертизи 77809 гривень (реальна частка), що складає 4525/10000 частин ринкової вартості досліджуваного житлового будинку.
Оскільки внаслідок поділу житлового будинку по варіанту запропонованому експертом, ідеальні частки співвласників не співпадають з реальними, то за зменшення реальної частки від ідеальної співвласника  ОСОБА_8  їй необхідно призначити грошову компенсацію в розмірі 9119 грн, яку повинна сплатити позивач  ОСОБА_1 .
Суд зауважує, що інтереси відповідача таким поділом майна не будуть порушені, оскільки відповідно до висновку експерта, існує один варіант поділу спірного майна в натурі, який передбачає відступ реальних часток співвласників в ринковій вартості будівель будинковолодіння від ідеальних часток, однак відповідає фактичному користуванню співвласниками; не завдає неспівмірної шкоди господарському призначенню майна.
За таких обставин позов про поділ майна в натурі підлягає задоволенню та у зв`язку із цим підлягає припиненню право спільної часткової власності на дане будинковолодіння.
Судові витрати
Позивач ОСОБА_1 на підставі п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору, оскільки є особою з інвалідністю ІІ групи, що підтверджується даними копії пенсійного посвідчення № НОМЕР_3 , виданого 08.01.2025, дійсного до 30.09.2027, долученого до матеріалів справи.
А тому, відповідно до ст.141 ЦПК України, судовий збір в розмірі 1211,20 грн підлягає стягненню з відповідача в дохід держави.
На підставі ст.ст. 356, 358, 361, 364, 367 ЦК України, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 268, 280-284, 289 ЦПК України, суд, -
вирішив:
Позов  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ в натурі майна, що є у спільній частковій власності - задовольнити.
Виділити ОСОБА_1 в натурі у власність в окремий об`єкт нерухомого майна із спільної часткової власності частину житлового будинку по АДРЕСА_1 , площею 43.2 кв.м, до складу якої відповідно до технічного паспорта від 01 лютого 2018 року входить: коридор 1-1 площею 8.5 кв.м, ванна 1-2 площею 3.3 кв.м, кімната 1-3 площею 12.3 кв.м, кімната 1-4 площею 7.3 кв.м, коридор І площею 11.8 кв.м, ринковою вартістю на час проведення експертизи 94156 гривень (реальної частки), що складає 5475/10000 частин ринкової вартості відповідно до запропонованого експертом варіанту поділу згідно висновку експерта №09-176/25 від 22 травня 2025 року, припинивши право спільної часткової власності позивача на нього.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь  ОСОБА_2  грошову компенсацію за зменшення її реальної частки в сумі 9119 (дев`ять тисяч сто дев`ятнадцять) гривень.
Стягнути з  ОСОБА_2 в дохід держави судовий збір в розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Хмельницького апеляційного суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи. 
Учасники справи:
Позивач – ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрована та проживає по АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 .
Відповідач – ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстрована по АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Суддя:    Світлана КОЗАЧУК