Справа № 646/8644/24 
№ провадження 2/646/1483/2026 
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
31 березня 2026 року м.Харків

Основ`янський районний суду міста Харкова у складі:
Головуючого судді Сіренко Ю.Ю.
за участю секретаря судового засідання Дзябченко Л.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Кіндрашівської сільської ради, третя особа: Третя Харківська міська державна нотаріальна контора про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

06.08.2024 року до Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшла вищевказана позовна заява, в якій позивачка просить суд: Визначити ОСОБА_1 додатковий строк в три місяці з дня набрання рішення суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за місцем відкриття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її батько: ОСОБА_3 , а ІНФОРМАЦІЯ_3 померла її мама та дружина батька ОСОБА_4 . Після смерті батька залишилася спадщина, а саме: земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва 3,2117 га. Фактично спадщину після смерті батька прийняла ОСОБА_4 , але не встигла оформити спадкових прав на нерухоме майно. На момент смерті батьки проживали і були зареєстровані разом із нею у будинку за адресою : АДРЕСА_1 , який зареєстрований за позивачкою та її донькою ОСОБА_5 . У встановлений законом шестимісячний строк позивачка планувала звернутися до нотаріальної контори міста Куп`янськ із заявою про прийняття спадщини, візит був запланований на березень 2022 року, але у зв`язку із повномаштабним вторгненням рф 24.02.2022 року вона не мала змоги зробити це.
Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 08 березня 2025 року було відкрито провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Кіндрашівської сільської ради, третя особа: Третя Харківська міська державна нотаріальна контора про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини та призначено справу у підготовче засідання.
У зв`язку з набранням чинності 25.04.2025 Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій та статус суддів» щодо зміни найменувань місцевих загальних судів», найменування Червонозаводський районний суд м.Харкова змінено на Основ`янський районний суд міста Харкова.
Ухвалою Основ`янського районного суду міста Харкова від 10.12.25 року було закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Кіндрашівської сільської ради, третя особа: Третя Харківська міська державна нотаріальна контора про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.
Представник позивача звернувся до суду із заявою про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити.
Представник відповідача та приватний нотаріус у судове засідання не з`явилися, надали суду заяви про розгляд справи за їх відсутності.
У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з розглядом справи за відсутності сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , яке видане Кіндрашівською сільською радою Куп`янського району 04 листопада 2021 року, який являється батьком ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження від 04.1969 року, видане Куп`янським міськбюро ЗАГС, актовий запис №120.
ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , яке видане Кіндрашівською сільською радою Куп`янського району 06 грудня 2021 року. 
Після смерті ОСОБА_3 залишилася спадщина, а саме: земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва 3,2117 га, що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно серії НОМЕР_3 , яке видане реєстраційною службою Куп`янського міськрайонного управління юстиції Харківської області, індексний номер № 32169843.
Фактично спадщину після смерті батька прийняла його дружина та її мати ОСОБА_4 , але не встигла оформити спадкових прав на нерухоме майно.
На момент смерті ОСОБА_3 та ОСОБА_4 проживали і були зареєстровані у будинку за адресою: АДРЕСА_1 , який зареєстрований за ОСОБА_1 та ОСОБА_7 , що підтверджується довідкою Кіндрашівської сільської ради Куп`янського району Харківської області від 14.03.2023 року №12.
Після смерті ОСОБА_4 , відкрилася спадщина за законом, оскільки заповіту вона за життя не залишила.
Постановою державного нотаріуса Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори виконуючи обов`язки державного нотаріуса Куп`янської державної нотаріальної контори Харківської області Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції Катерини Полтавської від 14.06.2024 року №676/02-31, ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом.
Строк на прийняття спадщини позивачкою було пропущено через військову агресією російської федерації проти України на підставі чого 24.02.2022 року Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року.
Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповіт або за законом.
Згідно ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Згідно ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.
Згідно ч. 3 ст. 1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Позивачка пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.
Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.
Згідно з положеннями постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року, справа № 565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловив Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Зазначений висновок відповідає правовим позиціям Верховного Суду України, які викладені у постановах: від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12.
Згідно з частиною четвертою статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК).
Норми ст. 1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК.
Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.
При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.
Аналізуючи докази долучені до матеріалів справи, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин.
Як було зазначено позивачкою, вона пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України.
Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.60ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивачка пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити, та визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.
Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.
Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню.
Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.
З а таких обставин, суд визнає поважними причини пропуску строку прийняття спадщини, оскільки зазначені обставини ніким не спростовані, інших спадкоємців судом не встановлено, позивачем не було заявлено відмови від спадщини та надає додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору.
На підставі викладеного, ст.ст.1268, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.ст.259, 263-265 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Кіндрашівської сільської ради, третя особа: Третя Харківська міська державна нотаріальна контора про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.
Встановити додатковий строк ОСОБА_1 , (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 ) для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , терміном в три місяці з дня набрання рішення суду законної сили.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя - Ю.Ю. Сіренко