КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД 	
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 березня 2026 року м. Кропивницький Справа № 340/152/26

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Петренко О.С., розглянувши у порядку спрощеного (письмового) позовного провадження адміністративну справу 
за позовом: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 
до відповідача: Бюро економічної безпеки України, вул. Шолуденка,31, м. Київ,04116
про визнання протиправної бездіяльності, - 

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить:
1)визнати протиправною бездіяльність БЕБ України щодо не присвоєння ОСОБА_1 спеціального звання "підполковник";
2) зобов`язати БЕБ України присвоїти Шамшуру М.С. спеціальне звання "підполковник Бюро економічної безпеки України", що відповідає наявному в ньому " 5" рангу державного службовця в межах категорії "Б" посад державної служби, із зарахуванням до строку вислуги у спеціальному званні лейтенанта Бюро економічної безпеки України до іншого спеціального звання. 
Ухвалою судді від 19.01.2026 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.
Представник відповідача у відзиві до позову просив відмовити позивачу в його задоволені, вказавши, що при першому прийнятті на службу в БЕБ України присвоюються спеціальне звання "лейтенант БЕБ", а чергові спеціальні звання БЕБ можуть бути присвоєними після закінчення строку в вислуги в попередньому званні, якщо інше не визначено Положенням №1333. Враховуючи те, що на час прийняття позивача на службу в Бюро економічної безпеки України (04.07.2024) Кабінетом Міністрів України не було затверджено відповідного порядку, наказом БЕБ від 29.06.2024 № 331-к/ДСК-ДП ОСОБА_1 з 04.07.2024 правомірно присвоєно спеціальне звання лейтенанта Бюро економічної безпеки України (а.с.68-74).
Від позивача надійшла відповідь на відзив (а.с.83-86).
Від представника відповідача надійшли заперечення щодо відповіді на відзив (а.с.88-93)
Дослідивши подані позивачем та відповідачем документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено, що відповідно до наказу БЕБ від 29.06.2024 № 318-к/ДСК-ДП ОСОБА_1 прийнятий на службу в БЕБ та призначений на посаду старшого аналітика Департаменту аналізу інформації та управління ризиками Бюро економічної безпеки України 04.07.2024.
Наказом БЕБ від 29.06.2024 № 331-к/ДСК-ДП позивачу було присвоєно спеціальне звання "лейтенант Бюро економічної безпеки України" з 04.07.2024.
Позивач вважає, що під час прийняття його на службу до Бюро економічної безпеки України йому безпідставно було присвоєно найнижче спеціальне звання – "лейтенант БЕБ" попри те, що на попередньому місці роботи він мав "5" ранг державного службовця. 
Вказане, на його думку, суперечить принципу правової визначеності та призвело до заниження розміру доплати за спеціальне звання, визначеної Схемою розмірів доплати за спеціальне звання особам начальницького складу Бюро економічної безпеки, затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 06 жовтня 2021 року № 1068.
Позивач, не погоджуючись з вказаними діями позивача, звернувся з зазначеним рапортом до суду.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з частиною третьою статті 8 Конституції України, принцип верховенства права є однією з основних засад діяльності держави, а стаття 55 Конституції України гарантує право кожного на захист своїх прав і свобод, у тому числі в судовому порядку.
Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон України "Про державну службу України" від 10.12.2015 № 889-VIII (далі Закон № 889-VIII).
Відповідно до частини другої статті 2 вказаного закону державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.
Частиною першою статті 39 Закону № 889-VIII регламентовано, що ранги державних службовців є видом спеціальних звань.
Згідно з частиною другою статті 39 Закону № 889-VIII встановлюється дев`ять рангів державних службовців.
Порядок присвоєння рангів державних службовців та співвідношення між рангами державних службовців і рангами посадових осіб місцевого самоврядування, військовими званнями, дипломатичними рангами та іншими спеціальними званнями визначаються Кабінетом Міністрів України.
Співвідношення між рангами державних службовців і рангами посадових осіб місцевого самоврядування, військовими званнями, дипломатичними рангами та іншими спеціальними званнями встановлюється для випадків призначення осіб, яким присвоєно такі спеціальні звання, на посади державних службовців, на яких може бути присвоєно нижчий ранг. У такому разі особі присвоюється ранг державного службовця на рівні рангу, який вона мала відповідно до спеціальних законів.
Постановою Кабінету Міністрів України від 20.04.2016 № 306 затверджено Порядок присвоєння рангів державних службовців, який визначає механізм присвоєння державним службовцям рангів під час прийняття на державну службу та її проходження (далі Порядок № 306).
Особі, яка має військове звання, дипломатичний ранг чи інше спеціальне звання та призначається на посаду державного службовця, присвоюється ранг відповідно до співвідношення між рангами державних службовців і військовими званнями, дипломатичними рангами та іншими спеціальними званнями (далі - співвідношення), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2016 р. № 306 (п. 2 Порядку № 306).
Відповідно до пункту 3 Порядку № 306 у разі призначення посадової особи органу місцевого самоврядування на посаду державного службовця, на якій може бути присвоєно нижчий ранг, особі присвоюється такий ранг державного службовця, який вона мала відповідно до Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування".
Співвідношення між рангами державних службовців та рангами посадових осіб місцевого самоврядування визначається з урахуванням категорії посад державної служби та посад в органах місцевого самоврядування.
Додатком 7 до Порядку № 306 встановлено співвідношення між рангами державних службовців і класними чинами працівників органів прокуратури.
Так, старший радник юстиції прирівнюється до 4 (четвертого) рангу державного службовця.
У той же час Додатком 15 до Порядку № 306 визначено співвідношення між рангами державних службовців і спеціальними званнями осіб начальницького складу Бюро економічної безпеки, згідно з яким підполковник БЕБ прирівнюється до (5) п`ятого рангу державного службовця.
Аналізуючи наведені положення, суд доходить до висновку, що у разі переходу працівників БЕБ зі спеціальним званням полковник БЕБ на державну службу, при такому переході, враховуючи положення Порядку № 306 буде присвоєно 5 (п`ятий) ранг державного службовця.
Між тим правові основи організації та діяльності Бюро економічної безпеки України визначає Закон України "Про Бюро економічної безпеки України" від 28.01.2021 № 1150-IX (далі Закон).
Згідно з частиною першою статті 1 Закону № 1150-IX Бюро економічної безпеки України - це центральний орган виконавчої влади, на який покладаються завдання щодо протидії правопорушенням, що посягають на функціонування економіки держави.
Положеннями статті 26 Закону № 1150-IX врегульовано спеціальні звання Бюро економічної безпеки України.
Так, установлюються такі спеціальні звання Бюро економічної безпеки України:
1) спеціальні звання середнього начальницького складу:
лейтенант Бюро економічної безпеки України;
старший лейтенант Бюро економічної безпеки України;
капітан Бюро економічної безпеки України;
2) спеціальні звання старшого начальницького складу:
майор Бюро економічної безпеки України;
підполковник Бюро економічної безпеки України;
полковник Бюро економічної безпеки України;
3) спеціальні звання вищого начальницького складу:
генерал-майор Бюро економічної безпеки України;
генерал-лейтенант Бюро економічної безпеки України;
генерал-полковник Бюро економічної безпеки України.
Присвоєння і позбавлення спеціальних звань, а також пониження і поновлення у спеціальному званні здійснюються в установленому порядку.
Крім того, можуть присвоюватися вищі спеціальні звання в установленому законодавством порядку.
Постановою Кабінету Міністрів України від 29.11.2022 № 1333 затверджено Положення про проходження служби особами, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, яке визначає порядок проходження служби особами, які мають спеціальні звання БЕБ, у частині, що не суперечить законодавству про державну таємницю, та механізм присвоєння спеціальних звань, особливості обчислення стажу служби для виплати надбавки за вислугу років особам, які мають спеціальні звання БЕБ.
Згідно з пунктом 2 Положення № 1333 рішення з питань проходження служби (зокрема присвоєння спеціального звання, призначення на посади та звільнення з посад, переведення по службі, звільнення із служби, надання відпустки) особами, які мають спеціальні звання БЕБ, оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі документів, перелік та форма яких установлюється БЕБ.
Відповідно до пунктів 3 та 4 Положення № 1333 накази по особовому складу видають Директор БЕБ та керівники територіальних управлінь відповідно до повноважень, визначених Законом України Про Бюро економічної безпеки України (далі - Закон) та іншими законами, в частині, що не суперечить Закону.
Проходження служби в БЕБ регулюється Законом, цим Положенням та іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до пункту 24 та пункту 25 Положення № 1333 установлюються такі спеціальні звання БЕБ:
1) спеціальні звання середнього начальницького складу:
лейтенант Бюро економічної безпеки;
старший лейтенант Бюро економічної безпеки;
капітан Бюро економічної безпеки;
2) спеціальні звання старшого начальницького складу:
майор Бюро економічної безпеки;
підполковник Бюро економічної безпеки;
полковник Бюро економічної безпеки;
3) спеціальні звання вищого начальницького складу:
генерал-майор Бюро економічної безпеки;
генерал-лейтенант Бюро економічної безпеки;
генерал-полковник Бюро економічної безпеки.
Спеціальні звання середнього та старшого начальницького складу БЕБ присвоюються виключно наказами Директора БЕБ.
Згідно з пунктом 28 Положення № 1333 громадянам, уперше прийнятим на службу та призначеним на посади, що підлягають заміщенню особами, які мають спеціальні звання БЕБ, наказами Директора БЕБ присвоюється звання лейтенанта БЕБ.
Спеціальні звання начальницького складу присвоюються наказами Директора БЕБ одночасно з прийняттям рішення про прийняття на службу та призначенням на посаду в центральний апарат БЕБ.
Спеціальні звання начальницького складу в територіальних управліннях БЕБ присвоюються наказами Директора БЕБ після прийняття рішення про прийняття на службу та призначення на посаду за поданням керівників територіальних управлінь БЕБ.
Послідовність спеціальних звань середнього, старшого та вищого начальницького складу БЕБ визначається відповідно до статті 26 Закону.
Разом з цим, відповідно до пункту 10 Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення роботи Бюро економічної безпеки України" від 20.06.2024 № 3840-IX, який набув чинності 30.06.2024 частину другу статті 26 Закону № 1150-IX доповнено таким змістом:
«Порядок присвоєння спеціальних звань та їх співвідношення з іншими спеціальними, а також військовими званнями і рангами державних службовців затверджується Кабінетом Міністрів України».
Аналіз наведеного дає суду підстави дійти до висновку, що до 29.06.2024 присвоєння і позбавлення спеціальних звань, а також пониження і поновлення у спеціальному званні здійснюються в установленому порядку, у той же час, починаючи з 30.06.2024, порядок присвоєння спеціальних звань та їх співвідношення з іншими спеціальними, а також військовими званнями і рангами державних службовців має бути затверджений Кабінетом Міністрів України.
Станом на час вирішення спору, відповідна постанова Кабінету Міністрів України не прийнята.
Як вже було вказано судом вище, згідно з Додатком 15 до Порядку № 306 фактично у разі переходу працівників БЕБ зі спеціальним званням полковник БЕБ на державну службу, при такому переході такому працівнику присвоюється 5 (п`ятий) ранг державного службовця.
Натомість зворотного механізму переходу працівника державної служби з 5 (п`ятим) рангом державного службовця з присвоєнням такому працівнику спеціального звання полковника БЕБ законодавцем не розроблено.
На переконання суду, наведене приводить до порушення принципу рівності прав і справедливості, а саме попри наявність у позивача 5 (п`ятого) рангу державного службовця та значного досвіду державної служби, при прийомі на службу до БЕБ йому було присвоєно найнижче спеціальне звання лейтенант БЕБ.
Одночасно, суд зауважує, що не розроблення Кабінетом Міністрів України, з урахуванням внесених змін до Закону № 1150-IX Законом № 3840-IX, нормативно-правового акта стосовно встановлення співвідношення спеціальних звань з іншими спеціальними, а також військовими званнями і рангами державних службовців при вступі таких осіб на службу в БЕБ, відповідно до частини третьої статті 22 Конституції України, не може тлумачитися як підстава для звуження змісту та обсягу наявного права особи на відповідне спеціальне звання.
Суд наголошує, що Положення № 1333 встановлює лише загальний механізм присвоєння спеціальних звань особам начальницького складу БЕБ. Так, згідно з пунктом 28 цього Положення, спеціальні звання присвоюються наказами Директора БЕБ одночасно з призначенням на відповідну посаду. Однак порядок їх співвідношення з державними рангами досі законодавчо не визначено.
З огляду на це, відсутність нормативного акту, який мав би врегулювати порядок співвідношення звань, не може обмежувати чи скасовувати вже набуті права особи, а саме право на отримання звання, співмірного раніше присвоєному рангу державного службовця.
Відповідно до частини першої статті 65 Закону України "Про правотворчу діяльність" від 24.08.2023 № 3354-IX (далі Закон № 3354-IX) правова прогалина - це повна або часткова відсутність норми права, що не забезпечує завершеність правового регулювання відповідних суспільних відносин.
За правилами визначеними частиною третьою статті 65 Закону № 3354-IX суд для подолання правової прогалини може застосовувати у випадках, передбачених законом: 1) аналогію закону - шляхом застосування до неврегульованих суспільних відносин положень закону, який регулює подібні суспільні відносини; 2) аналогію права - шляхом застосування до суспільних відносин, не врегульованих нормативно-правовими актами, загальних принципів права.
Частина шоста статті 7 КАС України, визначає, що у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).
Оскільки законодавство не визначає чітко співвідношення спеціальних звань із військовими, іншими спеціальними званнями та рангами держслужбовців, виникає потреба застосовувати аналогію закону.
Як вже було зауважено судом вище, у Додатку 15 до Порядку № 306 визначено співвідношення між рангами державних службовців та спеціальними званнями начальницького складу Бюро економічної безпеки України.
Отже, з метою ефективного захисту прав й інтересів осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, до даних правовідносин слід застосувати Додаток 15 до Порядку № 306.
Застосування принципу аналогії закону дає підстави для висновку, що у даній ситуації належним і ефективним способом захисту прав позивача є звернення до суду з вимогою про визнання протиправною бездіяльності Бюро економічної безпеки України, яка полягає у неприсвоєнні йому відповідного спеціального звання БЕБ полковника БЕБ.
У зв`язку з цим належним способом відновлення порушеного права є зобов`язання Бюро економічної безпеки України присвоїти позивачу спеціальне звання підполковника БЕБ, що відповідало б його професійному рівню, попередньому рангу державного службовця та забезпечувало б реалізацію його права на отримання доплат і гарантій, передбачених законодавством.
Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 10.01.2024 у справі № 240/4894/23, «Принцип тлумачення закону на користь особи є однією з основних засад правової системи, яка вказує, що суди повинні намагатися тлумачити закони та його норми в такий спосіб, щоб максимально захищати права та інтереси фізичної особи».
У даній справі відсутність нормативного порядку співвіднесення звань, не повинна застосовуватися проти особи, яка вийшла зі служби з одним статусом, а була прийнята на нову службу з нижчим, без об`єктивного нормативного обґрунтування.
Суд наголошує, що будь-яке зниження соціального статусу або зменшення гарантій особи, яка добросовісно проходила службу у державному органі, є недопустимим без чіткого правового регулювання та не може виправдовуватися бездіяльністю державного органу.
Тлумачення відповідних норм з урахуванням зазначеної судової практики підтверджує обґрунтованість позиції позивача щодо необхідності врахування його попереднього рангу державного службовця при визначенні спеціального звання в Бюро економічної безпеки України.
Отже, суд приходить до висновку, що фактичне присвоєння позивачу звання лейтенанта БЕБ, попри наявність у нього рангу державного службовця та досвіду, який відповідає вищому званню, є неправомірною бездіяльністю БЕБ, що порушує права позивача на гідні умови служби, оплату праці та рівне ставлення при вступі на службу.
Згідно з частиною другою статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
Системно проаналізувавши приписи законодавства України, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку наявність правових підстав для задоволення адміністративного позову в повному обсязі.
Згідно із частиною 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Керуючись ст.ст. 243-246,255 КАС України, суд, - 

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов - задовольнити.
Визнати протиправною бездіяльність Бюро економічної безпеки України щодо неприсвоєння ОСОБА_1 спеціального звання БЕБ - підполковник Бюро економічної безпеки України.
Зобов`язати Бюро економічної безпеки України присвоїти ОСОБА_1 спеціальне звання БЕБ - підполковник Бюро економічної безпеки України, із зарахуванням строку вислуги у спеціальному званні лейтенанта Бюро економічної безпеки до іншого спеціального звання.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Бюро економічної безпеки України (ідентифікацій код 44168316) на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 1331,20 грн.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 255 КАС України.
Рішення суду може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складення повного тексту. 

Суддя Кіровоградського 
окружного адміністративного суду О.С. ПЕТРЕНКО