Справа № 643/15680/25
Провадження № 3-зв/643/1/26 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
08.04.2026 

08 квітня 2026 року місто Харків

Салтівський районний суд міста Харкова в складі:
головуючого судді Сугачової О.О.,
за участю секретаря Мовчан К.О., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові заяву захисника ОСОБА_1 – адвоката Козловської Тетяни Вікторівни, у справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 130 КУпАП, про відвід судді Салтівського районного суду міста Харкова Крівцова Дмитра Анатолійовича, 
в с т а н о в и в:

В провадженні судді Салтівського районного суду міста Харкова Крівцова Д.А. перебуває адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст.130 КУпАП.
01.04.2026 захисником ОСОБА_1 – адвокатом Козловською Т.В. заявлений відвід судді Крівцову Д.А. 
Відвід мотивований тим, що стороною захисту в судовому засіданні заявлено клопотання про виклик та допит працівників патрульної поліції, які здійснювали зупинку транспортного засобу, спілкування з особою та складали адміністративні матеріали у даній справі. Клопотання було обґрунтовано. Незважаючи на такі обставини, судом було відмовлено у задоволені зазначеного клопотання без належного мотивування та без урахування значення для встановлення фактичних обставин справи. Таким чином, зазначені обставини, на думку заявника, свідчать про наявність підстав про те, що подальша участь суді у розгляді даної справи не забезпечить дотримання принципів справедливого судового розгляду, а тому існують обґрунтовані підстави для його відводу. 
В судовому засіданні заявник та інші учасники адміністративного провадження, будучи належним чином та своєчасно повідомленими про дату, час та місце проведення судового розгляду, не з`явились.
Суд, вивчивши доводи заявника, дослідивши матеріали справи, дійшов такого.
Кодекс України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП) не містить процесуальних норм, які регламентують порядок заявлення та розгляду відводу судді, водночас завданням КУпАП є, крім іншого, охорона прав і свобод громадян, встановленого правопорядку, зміцнення законності. Запобігання правопорушенням тощо.
Згідно ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.
Відповідно до Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» в спірних питаннях, або які не врегульовані національним законодавством, суди застосовують міжнародні договори, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України.
Рада суддів України у п.4 рішення №34 від 08.06.2017 роз`яснила, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до КУпАП, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства чинні процесуальні норми за аналогією.
Оскільки забезпеченню права на справедливий суд є основним завданням суду та прямо гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, з метою забезпечення виконання положень ст. 1 КУпАП, вирішуючи питання про відвід судді під час розгляду справи про адміністративні правопорушення, суд застосовує аналогії закону найбільш близької галузі права, а саме кримінально процесуального права і керується положеннями ст.ст. 75,80,81 КПК України.
Так, згідно з частинами першою та другою ст. 80 КПК за наявності підстав, передбачених ст. 75 цього Кодексу, судді може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.
Згідно з ч.5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.
Як зазначив Європейський суд у справі «Мироненко і Мартенко проти України» (рішення від 10.12.2009р.) наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. ст.6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та ого склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів пройденого (рішення у справах «Фей проти Австрії» від 24 лютого 1993 року, та «Веттштайн проти Швейцарїї» п. 42, ЄСПЛ 2000-ХІІ).
Отже, для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставин, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними. Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. 
Відповідно до положень ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичом чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.
Отже, положеннями ст.ст. 75, 76 КПК України викладені вичерпні підстави для відводу судді. 
Разом з цим, жодної із зазначених підстав для відводу судді Салтівського районного суду міста Харкова Крівцова Д.А. заявником, не вбачається, оскільки вони не містять відомостей, що вказують на будь-яку особисту зацікавленість у неналежному розгляді справи.
Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.
Посилання адвоката Козловської Т.В., що суддя Крівцов Д.А. відмовив у задоволенні клопотання про виклик свідків, не можуть слугувати підставою для конкретного висновку про упередженість судді, а тому дані про можливу упередженість судді Крівцова Д.А., відсутні, а інших підстав, які б викликали сумніви в об`єктивності чи безсторонності судді Крівцова Д.а., заявник не навів.
Ствердження заявника при заявленому відводу ґрунтуються на незгоді із ухваленими судом процесуальним рішенням, в тому числі, відмові у задоволенні клопотань сторони захисту, що викладено у вмотивованій судді Крівцова Д.А. від 30.03.2026.
Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду.
Беззаперечно, інститут відводу (самовідводу) судді від участі у розгляді конкретної справи - це одна із найважливіших гарантій здійснення правосуддя неупередженим та справедливим судом. Він покликаний ліквідувати найменшу підозру у заінтересованості судді в результатах розглянутої справи, навіть якщо такої заінтересованості немає, бо тут головним є публічний інтерес.
Водночас, такий інститут не є інструментом перегляду судового рішення чи додаткового роз`яснення мотивів його ухвалення.
Незгода з судовим рішенням має втілюватися у його апеляційному оскарженні або, якщо рішення окремому оскарженню не підлягає, - у включенні заперечень проти таких рішень до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1ст. 392 КПК.
Таким чином, незгода учасника кримінального провадження із судовим рішенням не може бути розцінена як прояв упередженості суду, а тому не може бути підставою для його відводу.
Суд звертає увагу, що процесуальні рішення судді, їх зміст та форма, не можуть бути підставою для відводу судді. 
Незгода з рішеннями судді має здійснюватись у порядку, передбаченому чинним процесуальним законодавством України, яким передбачено процедуру оскарження будь-яких процесуальних рішень судді окремо або разом з кінцевим процесуальним рішенням по кримінальному провадженню з наведенням мотивів такої незгоди, а заперечення на ухвалу суду, що не підлягає оскарженню, можна включити до апеляційної скарги на рішення суду за наслідками розгляду справи.
Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10 травня 2018 року (справа №800/592/17) та від 1 жовтня 2018 року (справа №9901/673/18).
Отже, непогодження з прийняттями суддею процесуальними рішеннями в ході розгляду справи, припущення сторони захисту щодо неупередженості судді, не є підставами для його відводу.
Таким чином, аналізуючи вищевикладене, суд вважає, що доводи, викладені у відводі судді є неспроможними, безпідставними, а тому у задоволенні заяви про відвід слід відмовити. 
Керуючись ст. ст. 75, 80, 81, 372 КПК України, 

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволені заяви захисника ОСОБА_1 – адвоката Козловської Тетяни Вікторівни, у справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 130 КУпАП, про відвід судді Салтівського районного суду міста Харкова Крівцова Дмитра Анатолійовича. 
Ухвала складена 08.04.2026
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя  О.О. Сугачова