КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Справа № 761/3349/22 Головуючий у І інстанції Дубас Т.В
Провадження №22-ц/824/78/2026 Головуючий у 2 інстанції Таргоній Д.О.

ПОСТАНОВА
Іменем України

25 лютого 2026 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: 

судді-доповідача Таргоній Д.О.,
суддів: Борисової О.В., Голуб С.А., 
за участі секретаря Кононової Н.С.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційними скаргами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - представника АО «Ліга Справедливості» на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 08 березня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Адвокатське об`єднання «Ліга Справедливості» про стягнення заборгованості,
ВСТАНОВИВ:

У квітні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 , третя особа - Адвокатське об`єднання «Ліга Справедливості» (далі - АО «Ліга Справедливості»), про стягнення заборгованості у розмірі 2 686 230,10 грн.
В обґрунтування позову зазначала, що 02 грудня 2015 року між ОСОБА_3 (Замовник) і АО «Ліга Справедливості» (Виконавець) укладено договір про надання правової допомоги № 02/12-15, за умовами якого Адвокатське Об`єднання взяло на себе зобов`язання надавати Замовнику необхідні адвокатські послуги, а Замовник зобов`язався виплатити Адвокатському Об`єднанню гонорар за надання правової допомоги, яка полягає в захисті його конституційних, особистих, майнових прав, представляти інтереси Замовника в усіх органах державної влади, місцевого самоврядування, організаціях, підприємствах, установах незалежно від форм власності, з усіма правами, наданими законодавством позивачу, відповідачу, третім особам, скаржнику в тому числі. Зокрема, з питання зняття арештів з майна Замовника, написання та подання позовних заяв (адміністративних позовів) до суду, представництво інтересів у суді з цих питань.
Адвокатським Об`єднанням надавались послуги відповідачу згідно з договором та мають бути оплачені, відповідно до умов договору.
Так, 12 квітня 2016 року за допомогою адвоката АО «Ліга справедливості» були скасовані арешти, вказані в предметі договору від 02 грудня 2015 року, накладені на майно ОСОБА_3 .
Протягом двох діб власник арештованого, а в подальшому завдяки наданим послугам АО «Ліга справедливості» звільненого з-під арешту майна, повинен був повністю сплатити гонорар у розмірі семи відсотків вартості звільненого з-під арешту майна, отриманої майнової вигоди, в грошовій або матеріальній формі, відповідно до умов договору.
Відповідач сплатив гонорар тільки частково, у розмірі 12 000,00 грн, решта гонорару залишилася несплаченою.
30 березня 2019 року АО «Ліга Справедливості» між АО «Ліга Справедливості» і ОСОБА_1 був укладений Договір про відступлення прав вимоги, за умовами якого до позивачки ОСОБА_1 перейшло право вимоги за зобов`язаннями ОСОБА_3 зі сплати гонорару відповідно до умов Договору про надання правової допомоги від 02 грудня 2015 року № 02/12-15 і додатку № 1 до договору, що були укладені між ОСОБА_3 і АО «Ліга Справедливості», а саме: право вимоги сплати гонорару, який становить сім відсотків від поверненої суми коштів, набутої вигоди, вартості звільненого з-під арешту майна в грошовій або матеріальній формі, у зв`язку з досягненням позитивного результату за наслідком надання послуг правової допомоги АО «Ліга Справедливості», за результатом виконання передбачених у договорі дій були зняті (скасовані) арешти (обтяження) в Державних реєстрах речових прав з конкретних об`єктів майна та майнових прав, всього майна, що належали (належать) ОСОБА_3 на праві приватної власності.
Таким чином, новому кредитору відступлено частину права вимоги зі сплати гонорару в розмірі 7 % вартості звільненого з-під арешту майна, за мінусом 12 000,00 грн (частини сплаченої винагороди), з правом нарахувати всі можливі штрафні санкції, передбачені договором та/або законом.
У зв`язку з відступленням цього права вимоги вказана сума боргу за договором підлягає сплаті ОСОБА_3 новому кредитору - ОСОБА_1 .
У відповідності до додатку № 1 до договору про відступлення прав вимоги здійснена експертна оцінка частини визначеного майна, яке належить боржнику (відповідачу). Згідно зі звітами про оцінку майна, яке належить ОСОБА_3 , ринкова його вартість, зокрема, становила:
ринкова вартість частини нерухомості (вказаної в реєстраційних номерах обтяжень, які знімалися: 62630, 62640) - 1 277 000,00 грн;
ринкова вартість частини майна, невизначеного майна, всього майна реєстраційному номері обтяження, яке знімалося: 62612) - 1 965 415,00 грн, (автомобіль, невизначене майно в обтяженні) + вартість іншого майна, визначеного, в тому числі зазначеного в обтяженнях 62630 та 62640 (1 277 000,00 грн), всього у розмірі 3 242 415,00 грн.
Всього вартість майна, яке оцінене та береться в підрахунок стягнення заборгованості, становило 4 519 415,00 грн.
Вартість нерухомості встановлена експертною оцінкою станом 04 квітня 2019 року. На день сплати згідно з договором - 14 квітня 2016 року вартість нерухомості, в сплаті у доларах США, становила значно більший розмір, однак у зв`язку зі збільшенням курсу долара США в порівнянні з гривнею в цей час, ринкова вартість нерухомості в гривневому еквіваленті в ці періоди (тобто станом на квітень 2016 року та квітень 2019 року), становило таку ж суму.
Розрахунок по вартості автомобіля позивачем здійснено станом на 2016 рік, так як вартість щорічно зменшується у зв`язку з амортизацією.
Таким чином, суму боргу відповідача визначено за сумою вищезазначених показників з нарахуванням штрафних санкцій мінусом сплаченої винагороди, для розрахунку ціни позову.
Розрахунок гонорару, який складає 7% вартості знятого з-під арешту майна, наступний: 4 519 415,00 грн (вартість частини звільненого з-під арешту майна) х 7 % = 316 359, 05 грн.
Замовник частково сплатив гонорар за позитивний результат у розмірі 12 000,00 грн.
Тому основна сума заборгованості станом на 14 квітня 2016 року становить: 316 359, 05 грн - 12 000,00 грн = 304 359,05 грн.
Так як у разі прострочення виплати адвокатському об`єднанню гонорару за отриманий позитивний результат, згідно з умовами договору від 02 грудня 2015 року, замовник сплачує пеню у розмірі двох відсотків від суми розміру гонорару за кожен день прострочення, а строк, за який має право нарахувати пеню, становить 365 днів, позивачем нараховано пеню, а саме:
304 359,05 грн х 0,02 = 6 087,18 грн - пеня нарахування за 1 день прострочення; 6 087,18 грн х 365 днів = 2 221 821,07 грн (пеня за несвоєчасне виконання зобов`язання).
Позивачем також здійснено розрахунок інфляційних збитків за період від квітня 2016 року до лютого 2019 року, розмір яких складає 132 700,52 грн.
Крім того, позивач просить стягнути 3% річних на підставі статті 625 ЦК України, розмір яких за період від 15 квітня 2016 року до 13 квітня 2019 року складає 27 349,46 грн.
Таким чином, загальна сума заборгованості становить:
304 359,05 грн (основна сума заборгованості) + 2 221 821,07 грн (пеня за несвоєчасне виконання зобов`язання) + 132 700,52 грн (інфляційні збитки) + 27 349,46 грн (3% річних) = 2 686 230,10 грн.
АО «Ліга справедливості» повідомило ОСОБА_3 про відступлення права вимоги за зобов`язаннями ОСОБА_3 за договором про надання правової допомоги від 02 грудня 2015 року № 02/12-15 на користь ОСОБА_1 та вказало ОСОБА_3 реквізити для сплати коштів на її ім`я, однак така вимога не була виконана.
Також було направлено досудову вимогу відповідачу, яка проігнорована та кошти сплачені не були.
Враховуючи вищевикладене, позивачка просила суд стягнути з ОСОБА_3 кошти в сумі 2 686 230,10 грн на користь ОСОБА_1 заборгованості за договором про надання правової допомоги від 02 грудня 2015 року № 02/12-15 та договором про відступлення права вимоги від 30 березня 2015 року № 3003-02С.
Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 08 березня 2023 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, з апеляційною скаргою в інтересах третьої особи - АО «Ліга справедливості» звернувся ОСОБА_2 , який, посилаючись на невідповідність висновків суду встановленим по справі обставинам, порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 08 березня 2023 року та прийняти нове рішення про задоволення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості в повному обсязі.
В доводах апеляційної скарги, зокрема, зазначає, що відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції належним чином не дослідив та не перевірив умови укладеного між АО «ліга справедливості» та ОСОБА_3 . Договору від 02 грудня 2016 року про надання юридичних послуг, а також додатку № 1 до вказаного Договору, згідно з якими предметом договору було саме зняття арештів з майна і набутою вигодою є саме зняття арештів з майна, тому розмір гонорару встановлюється у відповідності до вартості цього майна, зокрема повинен складати сім відсотків від вартості звільненого з-під арешту майна в грошовій матеріальній формі.
Позивачка ОСОБА_1 також звернулась з апеляційною скаргою, просить скасувати рішення суду першої інстанції з підстав порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення скасувати та постановити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.
В доводах апеляційної скарги посилається на порушення судом першої інстанції норм процесуального права у зв`язку із прийняттям до справи відзиву на позовну заяву, який було подано відповідачем з пропуском встановленого судом строку. Зазначена обставина, як і незадоволення суддею обґрунтованих відводів, на думку скаржника, може свідчити про упередженість суду.
Крім того, позивач звертає увагу, що відзив на позовну заяву було подано неуповноваженою особою, оскільки адвокат Матвійчук О.В. відсутній в реєстрі адвокатів України.
Скаржник зазначає, що витяг з ЄРАУ про нібито наявну інформацію про адвоката є підробним, відомості про такого адвоката в реєстрі адвокатів відсутні, посвідчення недійсне, а тому відзив та усі подані адвокатом Матвійчуком О.В. документи не мають юридичної сили.
Вказує також, що при вирішенні спору по суті судом першої інстанції не було повно встановлено обставини по справі, не надано належної оцінки поданим позивачем доказам, які підтверджують виконання АО «Ліга справедливості» умов Договору від 02 грудня 2016 року про надання юридичних послуг, право вимоги по якому перейшло до позивача.
Судом не проаналізовано зміст Додатку № 1 до договору про надання правової допомоги, за умовами якого друга частина гонорару складає 7 % стягнутої суми коштів, набутої вигоди, вартості звільненого з-під арешту майна в грошовій або матеріальні формі, незалежно від способу, підстав та причин їх набуття за час дії даного договору згідно предмету договору в п. 1 і має бути оплачена протягом 2 діб після фактичного отримання коштів, майна чи майнових прав або іншої вигоди Замовника від боржника або особи, яка заподіяла збитки незалежно від його процесуального статусу.
Відзивів на апеляційні скарги в порядку, передбаченому положеннями статті 360 ЦПК України, до суду апеляційної інстанції не надійшло.
Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Мазкун А.А. підтримав апеляційну скаргу своєї довірительки, не заперечував проти задоволення скарги АО «Ліга справедливості».
Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений у відповідності до вимог процесуального законодавства.
Відповідно до частини шостої статті 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси, або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.
Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки, зокрема, про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду (пункт 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України).
Враховуючи зазначені норми процесуального права, відповідач належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду апеляційної скарги, у судове засідання не з`явився, клопотання про його перенесення не подав.
За таких обставин, на підставі ст. 372 ЦПК України колегія суддів провела судовий розгляд у відсутність учасників справи.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивача, вивчивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційних скарг, вважає, що вони підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Судом першої інстанції встановлено та з матеріалів справи вбачається, що 02.12.2015 року між ОСОБА_3 та Адвокатським об`єднанням «Ліга Справедливості» був укладений договір про надання правової допомоги №02/12-15 від 02 грудня 2015 року.
Відповідно до п. 1 договору, замовник доручає, а юридична фірма бере на себе зобов`язання надавати замовнику юридичні послуги на умовах та в порядку, визначеному цим договором, які полягають в представленні інтересів замовника у наданні правової допомоги щодо питання скасування арештів в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна на підставі повідомлення б/н від 27.11. 2001 року Державної податкової інспекції у Радянському районі м. Києва (реєстраційні номера обтяження: 6261262630, 62640) на невизначене майно, все майно; будинок та земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 , які належать власнику ОСОБА_3 , шляхом написання та подання позовної заяви (адміністративного позову) до суду, представництві інтересів в суді, в Реєстраційній службі України, органах нотаріату, Держаній фіскальній службі, центрах надання адміністративних послуг, та в інших установах та організаціях з цього питання.
Пунктом 3.5, за надання правової допомоги Замовник зобов`язується виплатити Адвокатському Об`єднанню у касу чи на розрахунковий рахунок гонорар у розмірі визначеному цим договором, згідно визначених тарифів, виставлених рахунків або складених актів виконаних робіт. Гонорар за надання адвокатських послуг складається з двох частин. Перша частина гонорару (попередня оплата) зазначена в додатку №1 до договору про надання адвокатських послуг та може бути сплачена з відстрочкою платежу відповідно до п. 5.3 цього договору. Друга частина гонорару, яка складає сім відсотків від повернутої стягнутої суми коштів, набутої вигоди в грошовій або матеріальній формі не залежно від способу, підстав та причин їх набуття за час дії даного договору, згідно предмету договору, зазначеного п. 1 договору і має бути оплачена протягом двох днів з моменту такого набуття. Також друга частина гонорару має бути оплачена протягом двох днів з дня настання випадків, передбачених п. 7.4, 7.5 цього договору. (Замовник дозволяє адвокатам Адвокатського об`єднання самостійно визначити стратегію і тактику захисту, яка не суперечить правам клієнта (Замовника), оскаржити дії та бездіяльність слідчих, прокурорів, суддів, відкриття відносно них кримінальних проваджень у випадку вчинення ними кримінальних правопорушень по відношенню до (замовника).
У додатку №1 до договору про надання адвокатських послуг сторонами визначено найменування та перелік послуг з надання правової допомоги Замовнику та визначено їх вартість. 
Крім того, сторонами погоджено, що друга частина гонорару складає сім відсотків стягнутої суми коштів, набутої вигоди, вартості звільненого з-під арешту майна в грошовій або матеріальній формі, незалежно від способу, підстав та причин їх набуття за час дії даного договору згідно предмету договору в п. 1 договору і має бути оплачена (зарахована на розрахунковий рахунок АО «Ліга Справедивості») протягом двох діб після фактичного отримання коштів, майна чи майнових прав або іншої вигоди Замовником від боржника або особи, яка заподіяла збитки не залежно від його процесуального статусу. У разі прострочення виплати Адвокатському Об`єднанню другої частини гонорару, Замовник сплачує пеню у розмірі двох відсотків від суми другої частини гонорару за кожен день прострочення. У випадку відмови від адвокатських послуг «Адвокатського об`єднання» Замовником, розірвання договору про надання правової допомоги за ініціативою Замовника, розірвання договору про надання правової допомоги, через порушення Замовником умов вказаного договору, розірвання договору про надання адвокатських послуг через укладання договору про надання адвокатських послуг з іншим представником, підписання мирової угоди між Замовником та боржником, відмови від позову у суді, залишення позовної заяви без розгляду, вважається, що сторони дійшли згоди, що Договір розривається у порядку ст. 29 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» і строк другої частини гонорару наступає через дві доби після набрання сили однієї із зазначених в даному додатку або договору подій.
З матеріалів справи також вбачається, що постановою Державної податкової інспекції у Радянському районі міста Києва від 23 листопада 2001 року було накладено арешт на майно, яке належить ОСОБА_3 . На підставі вказаної постанови зареєстровано обтяження майна відповідача в Державному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.
30 березня 2019 року між Адвокатським Об`єднанням «Ліга Справедливості» та ОСОБА_1 укладено договір про відступлення права вимоги №3003-02С, за умовами якого новий кредитор приймає частину права вимоги за зобов`язаннями ОСОБА_3 з виплати гонорару відповідно до умов договору про надання правової допомоги № 02/12-15-1 від 02 грудня 2015 року та Додатку №1 до договору, який складає сім відсотків від повернутої суми коштів, набутої вигоди, вартості звільненого з-під арешту майна в грошовій або матеріальній формі, в зв`язку з досягненням позитивного результату за наслідком надання послуг, правової допомоги Адвокатським Об`єднанням «Ліга Справедливості».
Звертаючись до суду з даним позовом, ОСОБА_1 посилалась на те, що Адвокатське об`єднання «Ліга справедливості» надало відповідачу ОСОБА_3 юридичні послуги на виконання умов Договору №02/12-15 від 02 грудня 2015 року, наслідком чого стало скасування 12 квітня 2016 року арешту належного відповідачу на праві власності майна. Водночас, ОСОБА_3 умови договору виконав лише частково, сплативши 12 000,00 грн гонорару. Оскільки право вимоги щодо сплати гонорару в розмірі семи відсотків від вартості майна, звільненого з-під арешту, на підставі Договору про відступлення прав вимоги №3003-02С від 30.03.2019 року перейшло до неї, позивачка заявила вимоги про стягнення такої заборгованості, а також стягнення пені, нарахованої на підставі Договору, інфляційних збитків та 3% річних, нарахованих на підставі ст. 625 ЦК України.
Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив із того, що аналіз змісту додатку № 1 до договору про надання юридичних послуг від 02 грудня 2016 року, свідчить про те, що обов`язок сплати винагороди за позитивний результат у відповідача ОСОБА_3 виникає з моменту фактичного отримання ним грошових коштів. Оскільки позивачем не доведено набуття ОСОБА_3 вигоди в грошовій або матеріальній формі, відсутні підстави вважати наявним у нього обов`язку щодо сплати вартості отриманих юридичних послуг, а також пені та інших, передбачених ст. 625 ЦК України, витрат.
Колегія суддів з такими висновками не погоджується, оскільки вони не відповідають встановленим по справі обставинам та не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства.
Згідно з пунктом 1 частини першої статті 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок, зокрема, передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги).
До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 514 ЦК України).
Із матеріалів справи відомо, що 30 березня 2019 року до між АО «Ліга справедливості» та ОСОБА_1 укладено договір про відступлення права вимоги, за яким до позивачки перейшло право вимоги за зобов`язанням ОСОБА_3 щодо оплати гонорару за Договором №02/12-15 від 02 грудня 2015 року і додатком до цього Договору в розмірі 7 відсотків вартості звільненого з-під арешту майна, яке належить відповідачу на праві власності.
Відповідно до пункту 4 статті 1, частини третьої статті 27 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору. До договору про надання правової допомоги застосовуються загальні вимоги договірного права.
Згідно із статтею 29 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дія договору про надання правової допомоги припиняється його належним виконанням. Договір про надання правової допомоги може бути достроково припинений за взаємною згодою сторін або розірваний на вимогу однієї із сторін на умовах, передбачених договором. При цьому клієнт зобов`язаний оплатити адвокату (адвокатському бюро, адвокатському об`єднанню) гонорар (винагороду) за всю роботу, що була виконана чи підготовлена до виконання, а адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний (зобов`язане) повідомити клієнта про можливі наслідки та ризики, пов`язані з достроковим припиненням (розірванням) договору.
Відповідно до статей 632, 903 ЦК України, ціна договору (плата за договором) - форма грошового визначення вартості наданих послуг. Виплата виконавцю послуги здійснюється за виконання ним договірного обов`язку.
Формою винагороди адвоката за здійснення представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту є гонорар (плата за договором), порядок обчислення якого (фіксований розмір чи погодинна оплата), підстави для зміни його розміру, порядок сплати, умови повернення тощо відповідно до статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначаються в договорі про надання правової допомоги.
У відповідності до статті 6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша статті 627 ЦК України).
За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Згідно ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Відповідно до ст. 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно ст. 610, 612 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення.
Із матеріалів даної справи вбачається, що на виконання умов Договору №02/12-15 від 02 грудня 2015 року АО «Ліга справедливості» Замовнику - ОСОБА_3 надано юридичні послуги щодо скасування арештів майна останнього, наслідком яких стало скасування арештів у відповідних державних реєстрах.
Відповідно до вимог статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України).
У частині другій статті 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно з частиною першою статті 80 ЦПК Українидостатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Відповідно до частин першої, другої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Заперечуючи проти задоволення позову у суді першої інстанції, відповідач, в особі представника - адвоката Матвійчука О.В., посилався на відсутність у нього обовязку у виплаті АО гонорару в розмірі семи відсотків від повернутої, стягнутої суми коштів, набутої вигоди, оскільки ОСОБА_3 не набута вигода в матеріальній чи грошовій формі, не стягнуто на його користь жодних сум. 
Поряд із цим, відповідач не заперечував обставин виконання АО «Ліга справедливості» в повному обсязі умов Договору №02/12-15 від 02 грудня 2015 року АО «Ліга справедливості» та факту скасування арештів майна останнього в державних реєстрах.
Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позову, фактично поклав в основу рішення доводи відповідача, наведені у відзиві на позов, та не дав належної оцінки умовам Договору №02/12-15 від 02 грудня 2015 року зокрема п. 1, згідно з якими предметом договору є надання юридичної допомоги щодо питання скасування арештів в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна на підставі повідомлення б/н від 27.11. 2001 року Державної податкової інспекції у Радянському районі м. Києва (реєстраційні номера обтяження: 6261262630, 62640) на невизначене майно, все майно; будинок та земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 , які належать власнику ОСОБА_3 ; та додатку № 1 до Договору, відповідно до яких сторонами узгоджено, що друга частина гонорару складає сім відсотків стягнутої суми коштів, набутої вигоди, вартості звільненого з-під арешту майна в грошовій або матеріальній формі.
Згідно умов додатку № 1 до Договору №02/12-15 від 02 грудня 2015 року, строк сплати другої частини гонорару наступає протягом двох днів з дня виконання АО «Ліга справедливості» своїх зобов`язань щодо звільнення належного відповідачу майна з-під арешту.
Позивачем в ході розгляду справи доведено та не спростовано відповідачем, що станом на 12.04.2016 року в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна відсутні записи про арешт майна ОСОБА_3 на підставі повідомлення б/н від 27.11. 2001 року Державної податкової інспекції у Радянському районі м. Києва (реєстраційні номера обтяження: 6261262630, 62640).
Таким чином, обґрунтованими є доводи позивача про те, що саме з 14.04.2016 року відповідач ОСОБА_3 повинен був виконати обов`язок за Договором №02/12-15 від 02 грудня 2015 року щодо сплати другої частини гонорару.
Позивачем також було надано суду докази, які підтверджують оцінку належного відповідачу ОСОБА_3 на праві власності майна, зокрема вартість нерухомого майна - земельної ділянки та житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 складає разом 1 277 000,00 грн; ринкова вартість автомобіля Porche Cayene, 2011 року випуску, складає 1 320 758,00 грн. (том 1 а.с. 153- т. 2 а.с. 88)
Не погоджуючись з оцінкою майна, проведеною на замовлення позивача, відповідач ОСОБА_3 в порушення вимог статей 12, 81 ЦПК України, доказів на спростування такої оцінки не надав, не заявив клопотання про призначення судової експертизи, власної оцінки суду не представив.
З огляду на вказане, колегія суддів вважає доведеним, що друга частина гонорару за Договором відсотків №02/12-15 від 02 грудня 2015 року у виді семі відсотків від вартості звільненого з-під арешту майна, визначена позивачем станом на дату проведення експертної оцінки, становить 316 359,05 грн (1 277 000,00+1 320 758,00)*7%), а за вирахуванням сплачених відповідачем на виконання Договору 12 000,00 грн, розмір його заборгованості перед позивачем становить 304 359, 05 грн.
Згідно зі статтею 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності.
У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди (частина перша статті 611 ЦК України).
Відповідно до статей 549, 551 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.
За умовами додатку № 1 до Договору №02/12-15 від 02 грудня 2015 року сторонами було визначено, що розмір пені за прострочення виплати Адвокатському об`єднанню другої частини гонорару становить два відсотки від суми другої частини гонорару за кожен день прострочення.
Позивач заявив вимоги про стягнення з відповідача пені за умовами Договору за один рік, визначивши її розмір в сумі 304 359, 05х0,02х365=2 221 821,07 грн, що значно перевищує розмір заборгованості відповідача по сплаті гонорару.
Згідно з частиною 3 статті 551, частини 2 статті 616 ЦК України, розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Суд має право зменшити розмір збитків та неустойки, які стягуються з боржника, якщо кредитор умисно або з необережності сприяв збільшенню розміру збитків, завданих порушенням зобов`язання, або не вжив заходів щодо їх зменшення.
Вирішуючи питання щодо наявності підстав для зменшення розміру пені, яка підлягає до стягнення з відповідача за прострочення виконання умов договору щодо оплати АО другої частини гонорару, колегія суддів приймає до уваги ту обставину, що АО «Ліга справедливості» протягом тривалого періоду часу не зверталось до відповідача ОСОБА_3 з вимогою про сплату. З даним позовом ОСОБА_1 , як правонаступник за договором про відступлення права вимоги, звернулась 13 квітня 2019 року, тобто майже через три роки після виникнення у первісного кредитора права вимагати виконання умов договору.
Апеляційний суд зазначає, що зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, а за відсутності у законі вичерпного переліку обставин як підстав для зменшення судом розміру неустойки (частина третя статті 551 ЦК України), оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки (правова позиція Верховного Суду викладена в постанові від 26.08.2021 у справі № 911/378/17 (911/2223/20).
З огляду на судову практику, у вирішенні судом питання про зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки суди, зокрема, беруть до уваги ступінь виконання основного зобов`язання, поважність причин несвоєчасного виконання відповідачем зобов`язання, поведінку відповідача, яка свідчить про вжиття ним всіх можливих заходів до виконання зобов`язання (правова позиція Верховного Суду викладена в постанові від 22.05.2019 у справі № 910/11733/18).
При вирішенні питання про зменшення пені суд бере до уваги також співвідношення розміру заборгованості боржника та розміру пені. Такий підхід є усталеним в судовій практиці (постанови Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі № 902/417/18 та Верховного Суду від 23.09.2019 у справі № 920/1013/18, від 26.03.2020 у справі № 904/2847/19).
При цьому вирішення питання про зменшення неустойки та розмір, до якого вона підлягає зменшенню, закон відносить на розсуд суду (правова позиція Верховного Суду викладена в постанові від 04.06.2019 у справі № 904/3551/18).
У даній справі, враховуючи поведінку первісного кредитора, який протягом тривалого часу не проявляв ініціативи щодо стягнення з відповідача заборгованості з оплати гонорару, а також виходячи із того, що розмір нарахованої позивачем пені більш ніж у сім разів перевищує розмір основної заборгованості по оплаті другої частини гонорару, колегія суддів приходить до висновку про зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки, визначивши її як 50% від розміру гонорару, що підлягає до стягнення з відповідача на користь позивача, тобто в сумі 152 179,50 грн (304 359,05х50%).
Наслідки прострочення грошового зобов`язання, коли боржник повинен сплатити грошові кошти, але неправомірно не сплачує їх, врегульовані також законодавством. У цьому разі відповідно до частини другої статті 625 ЦК України боржник зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням установленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Колегія суддів погоджується із наведеним позивачем розрахунком інфляційних збитків за період з квітня 2016 по лютий 2019 року в сумі 132 700,52 грн, а також з розрахунком 3% річних з 15.04.2016 по 13.04.2019 року в сумі 27 349, 46 грн.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.
Згідно вимог п. 3 ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є, у тому числі, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції обставинам справи.
З огляду на вказане,оскільки доводи апеляційних скарг в частині невідповідності висновків суду встановленим по справі обставинам та порушення норм матеріального права знайшли своє підтвердження, рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 08 березня 2023 року підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про часткове задоволення позовних вимог.
Відповідно до частин 1, 2, 6, 13 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У разі відмови в позові інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на позивача. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Оскільки позивачка ОСОБА_1 звільнена від сплати судового збору на підставі п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», з відповідача на користь держави підлягають до стягнення судові витрати, які мали би бути сплачені позивачем за подання позовної заяви та апеляційної скарги, пропорційно до задоволених позовних вимог.
Керуючись ст. ст. 367, 374, 376, 381-384 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційні скарги  ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - представника АО «Ліга Справедливості» задовольнити.
Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 08 березня 2023 року скасувати та ухвалити по справі нове рішення.
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Адвокатське об`єднання «Ліга Справедливості» про стягнення заборгованості - задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ) 304 359,05 грн гонорару за договором про надання правової допомоги №02/12-15 від 02.12.2015 року; 152 179,50 грн - пені за несвоєчасне виконання зобов`язання; 132 700,00 грн інфляційних втрат; 27 349,46 грн - 3% річних, а всього: 616 588 (шістсот шістнадцять тисяч п`ятсот вісімдесят вісім) гривень 01 коп.
В задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Стягнути з ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь держави Україна 6 165 (шість тисяч сто шістдесят п'ять) гривень 88 коп. судового збору.
Постанова суду набирає законної сили з дня її ухвалення, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи(вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.
Повне судове рішення складене 09 березня 2026 року.

Суддя-доповідач Д.О. Таргоній

Судді : О.В. Борисова

С.А. Голуб