Головуючий І інстанції: Полях Н.А.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 березня 2026 р. 	Справа № 520/31195/25	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді Катунова В.В.,
Суддів: Ральченка І.М. , Подобайло З.Г. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 19.01.2026, майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, по справі № 520/31195/25
за позовом ОСОБА_1 
до  ІНФОРМАЦІЯ_1 , Національної поліції України   
про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Національної поліції України, в якому, з урахуванням заяви про усунення недоліків адміністративного позову, просив суд:
- визнати протиправними дії відповідача, щодо внесення позивача до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів (реєстру "Оберіг") з розшуком і відомостей бази даних "Армор" Національної поліції України;
- зобов`язати відповідача - ІНФОРМАЦІЯ_2 негайно виключити позивача з бази даних осіб, які перебувають у розшуку, усунути всі перешкоджання в межах своєї компетенції, які можуть завадити перетину державного кордону та сприяти для виїзду до клініки на лікування;
- Національну поліцію України виключити відомості про позивача з бази "Армор", "Оберіг" та видалення його персональних даних із всіх інформаційних баз України як порушника.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 11.12.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі без повідомлення (виклику) сторін.
19.01.2026 до суду надійшла заява позивача про уточнення (зміну) позовних вимог та доповнення їх вимогою про відшкодування моральної шкоди, в якій позивач просив:
- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 , включно з: дегуманізуючим обліком; ініціюванням розшуку та спробою доставлення (затримання) для складання протоколу; створення незаконних штучних перешкоджань для перетину державного кордону України, що в свою чергу унеможливлює отримання необхідного лікування та фактично позбавляє можливості реалізувати право на медичну допомогу – попри наявність відповідних підстав, запрошень та направлення на лікування;
- визнати протиправними дії Національної поліції України, включно з реалізацією запиту ІНФОРМАЦІЯ_1 шляхом внесення персональних даних до відповідних розшукових/облікових баз, чим обмежили свободу пересування, що в подальшому призвело до неможливості реалізації законного права отримати доступ до лікування;
- стягнути з Державного бюджету України через Державну казначейську службу на користь ОСОБА_2 : НОМЕР_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 моральну шкоду у розмірі 35 000 000 (тридцять п`ять мільйонів гривень) грн., завдану незаконними рішеннями, діями та бездіяльністю владних повноважень - Національною поліцією України та ІНФОРМАЦІЯ_1 , без покладання обов`язку відшкодування на конкретну посадову особу;
- у разі задоволення позовних вимог та ухвалення судом рішення про стягнення моральної шкоди з Державного бюджету України, здійснити виплату через Державну казначейську службу України шляхом безготівкового перерахування на банківські реквізити, зазначені у цій заяві або надані додатково на стадії виконання судового рішення.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 19.01.2026 заяву ОСОБА_1 про уточнення (зміну) позовних вимог та доповнення їх вимогою про відшкодування моральної шкоди у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ: НОМЕР_3 , АДРЕСА_2 ), Національної поліції України (м. Київ, вул. Академіка Богомольця 10, 01601) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - повернуто заявнику без розгляду.
Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій вказав, що 13.01.2026 він вперше фактично ознайомився з відзивом відповідача, який містив правову позицію, що об`єктивно зумовила необхідність доповнення позову вимогою про відшкодування моральної шкоди. 14.01.2026 позивачем було подано відповідь на відзив, а 19.01.2026 без зволікань та дотримання принципу добросовісності ним було подано “Заяву про уточнення (зміну) позовних вимог та доповнення їх вимогою про відшкодування моральної шкоди"'. Вказує, що він не мав реальної можливості подати заяву раніше, а перебіг процесуального строку не може обчислюватися без урахування фактичного моменту, з якого особа дізналася або могла дізнатися про необхідність реалізації процесуального права. Вважає, що суд першої інстанції не оцінив поважність причин та застосував надмірний формалізм порушивши принцип добросовісності гарантованого ст.ст. 2, 44, 47 КАС України. Просив суд скасувати ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 19.01.2026, якою заяву про уточнення (зміну) позовних вимог залишено без розгляду, направити заяву про уточнення (зміну) позовних вимог та доповнення їх вимогою про відшкодування моральної шкоди на новий розгляд до суду першої інстанції з обов`язком розглянути заву по суті.
Національна поліція України подала відзив на апеляційну скаргу, в якому вказала, що наведені апелянтом доводи не спростовують правильність висновків суду першої інстанції та ґрунтуються на неправильному тлумаченні норм процесуального права. Просила залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду від 19.01.2026 - без змін.
Відповідно до ч. 1 ст. 312 КАС України, апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Враховуючи обставини цієї справи, а також те, що апеляційна скарга подана на ухвалу, перегляд якої можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду апеляційної скарги у порядку письмового провадження.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін , перевіривши ухвалу суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Повертаючи без розгляду заяву про уточнення (зміну) позовних вимог та доповнення їх вимогою про відшкодування моральної шкоди, суд першої інстанції виходив з того, що граничним строком для подання заяви про уточнення позовних вимог, з урахуванням положень ч.6 ст.120, ч.3 ст.262 КАС України є 12.01.2026 включно, натомість заява про уточнення (зміну) позовних вимог та доповнення їх вимогою про відшкодування моральної шкоди подана позивачем до суду 19.01.2026, тобто після спливу передбаченого законом строку.
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, з наступних підстав.
Відповідно до ч. 2 ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Для реалізації конституційного права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності вказаних суб`єктів у сфері управлінської діяльності в Україні створено систему адміністративних судів.
Порядок здійснення судочинства в адміністративних судах визначає КАС України, частиною першою ст. 5 якого визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.
Частиною 1 ст. 47 КАС України встановлено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
Колегія суддів зазначає, що вказана норма є імперативною та не дає можливість суду поновити строк на подання заяви про зміну предмету або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог у разі пропуску строку, визначеного ч. 1 ст. 47 КАС України.
Наведений висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка була викладена в ухвалах від 19.09.2024 у справі №990/162/23, від 03.02.2025 у справі №990/176/24.
Також, у постанові від 01.11.2021 у справі №405/3360/17 Верховний Суд звернув увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову. При цьому при поданні указаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.
Отже, при поданні указаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені також і КАС України.
Статтею 12 КАС України визначено форми адміністративного судочинства.
Відповідно до ч.1 ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).
Відповідно до частин 2, 3 ст. 262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.
Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі.
Зі ст.118 КАС України вбачається, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.
Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.
Встановлення строків звернення до суду з відповідними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.
Враховуючи наведене вище, колегія суддів доходить висновку, що заяву про уточнення позовних вимог (збільшення позовних вимог) у такій справі позивач повинен подати протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.
Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 11.12.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі без виклику сторін.
Разом з цим, заяву про уточнення позовних вимог представник позивача подав до суду 19.01.2026, тобто з пропуском встановленого Кодексом адміністративного судочинства України строку в тридцять днів.
Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення визначені ст.167 КАС України.
Відповідно до ч.1 ст.167 КАС України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.
До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).
Відповідно до ч.2 ст.167 КАС України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.
Отже, враховуючи, що заява ОСОБА_1 про уточнення (зміну) позовних вимог та доповнення їх вимогою про відшкодування моральної шкоди подана поза межами строку, передбаченого КАС України, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку про необхідність повернення зазначеної заяви позивачу без розгляду з цих підстав.
Згідно зі ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги спростовані наведеними вище обставинами та нормативно - правовим обґрунтуванням, у зв`язку з чим підстав для скасування ухвали суду першої інстанції не вбачається. 
Керуючись ст. ст. 243, 250, 312, 315, 316, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 19.01.2026 по справі № 520/31195/25 залишити без змін . 
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України. 

Суддя-доповідач 		В.В. Катунов 	
Судді	   	І.М. Ральченко   З.Г. Подобайло