27.03.2026 Справа № 756/18336/25

№756/18336/25
№2/756/2440/26

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

 
27 березня 2026 року      Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді -      Шевчука А.В.,
секретаря -         Калюжної А.Г.

за участі - представника Бліндар В.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Оболонського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа - Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про звільнення майна з під арешту,
в с т а н о в и в :
У листопаді 2025 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Оболонського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа - Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про звільнення майна з під арешту у якому просила: визнати припиненим обтяження речових прав у вигляді арешту нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_1 , що належала померлій ОСОБА_2 , накладеного на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження №396/4 від 26.03.2010 року ВДВС Оболонського РУЮ у м. Києві; зобов?язати Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), після набрання рішенням суду законної сили, внести відповідні зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а саме: зняти арешт, скасувати запис про арешт і заборону на вчинення будь-яких реєстраційних дій на нерухоме майно, квартиру АДРЕСА_1 , що належала померлій ОСОБА_2 у рамках виконавчого провадження №396/4.
В обґрунтування позову зазначила, що вона є спадкоємицею у спадковій справі №799/2024 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , яка була власником квартири АДРЕСА_1 , однак позбавлена можливості оформити спадщину у зв`язку з виявленим арештом на майно, що належало спадкодавцю.
За наявною інформацією постанова про відкриття виконавчого провадження, документ на підставі якого було відкрито виконавче провадження та відомості про первинну підставу арешту у виконавчій службі відсутні, однак арешт на спадкове майно не знятий, що й стало підставою для звернення до суду із даним позовом.
ОСОБА_1 у підготовче судове засідання та в судове засідання з розгляду справи по суті не з`явилась, подала до суду заяви про розгляд справи за відсутності позивача.
Представник Оболонського ВДВС у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) в судове засідання не з`явився, подали до суду письмові пояснення у яких просять здійснювати судовий розгляд за їх відсутності та прийняти рішення на розсуд суду. Крім іншого вказують, що згідно наданої даних інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна за пошуковим запитом щодо суб?єкта «фізична особа, ОСОБА_2 » виявлено наступні записи про обтяження №9735325 внесений: Державним підприємством "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України на підставі постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, 396/4, 26.03.2010, Районний відділ державно виконавчої служби Оболонського району в м. Києві, щодо предмета обтяження: невизначене майно. Інформації щодо виконання рішень за вказаними виконавчими провадженнями автоматизована система не містить та до відділу не надходила.
Накладення арешту на майно боржника є заходом примусового виконання рішення і застосовано державним виконавцем для забезпечення його реального виконання, що, в свою чергу свідчить про те, що винесення державним виконавцем постанови про арешт майна боржника здійснено в порядок та спосіб визначений Законом та на виконання приписів останнього, а отже не може бути розцінене як неправомірна чи протиправна поведінка посадової особи органу державної виконавчої служби.
Представник Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) в судовому засіданні заперечив з приводу позовних вимог до Департаменту, вказуючи що після зміни їх статусу у справі на третю особу вони не можуть бути зобов`язані до вчинення будь яких дій, в тому числі щодо внесення змін до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, оскільки Департамент, жодних реєстраційних дій щодо вказаного об?єкту нерухомого майна не проводив та відомості про обтяження до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно не вносив. Жодних вимог майнового характеру на квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_2 Департамент не має. Пред`явлений позов про визнання протиправним обтяження речових прав у вигляді арешту нерухомого майна - квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 та зобов`язання Департаменту зняти арешт, скасувавши запис про арешт і заборону на вчинення будь-яких реєстраційних дій на вищевказаний об?єкт нерухомого майна, є безпідставним та необґрунтованим.
Суд, вивчивши позовну заяву, пояснення та відзив відповідача і третьої особи, перевіривши наявні матеріали справи та надані докази, встановив наступне.
26.11.2024 року ОСОБА_1 звернулася до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .
На підставі заяви ОСОБА_1 від 26.11.2024 року Одинадцятою київською державною нотаріальною конторою заведено спадкова справа №799/2024 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 та листом від 30.11.2024 року останній роз`яснено про необхідність подати ряд документів та відомостей для підтвердження підстав спадкування, сплатити платежі за вчинення нотаріальних дій.
У відповідності до рішення Сквирського районного суду Київської області від 31.03.2025 року задоволено заяву ОСОБА_1 та встановлено факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є двоюрідною тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Дане рішення набрало законної сили 01.05.2025 року.
Таким чином, станом на 26.11.2024 року, час звернення ОСОБА_1 до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори документи, що підтверджують родинні стосунки останньої з ОСОБА_2 були відсутні та не подані до нотаріальної контори.
Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно з ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ч. 1-4 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. 
Відповідно до ч. 1 ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Згідно з ч. 1 ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
За правилами ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ який не може бути подано; причини з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.
У відповідності до ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.
Звертаючись до суду з позовом ОСОБА_1 не надала суду матеріалів спадкової справи щодо майна померлої ОСОБА_2 та не ініціювала перед судом клопотання про витребування цих матеріалів у Одинадцятій київській державній нотаріальній конторі.
За ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. 
При цьому, заявник не надала суду належних та допустимих доказів на підтвердження підстав та правомірності її спадкування після смерті ОСОБА_2 , інформації щодо продовження нотаріального провадження спадкової справи, реалізацію ОСОБА_1 права на спадкування та відмови їй нотаріусом у вчиненні нотаріальної дії з підстав наявності арешту на майно спадкодавця.
З огляду на зазначене, на думку суду, ОСОБА_1 в межах розгляду даної справи не доведено її права на спадкування квартири АДРЕСА_1 , а отже і його порушення наявним арештом на майно спадкодавця.
Приймаючи рішення у даній справі суд також звертає увагу ОСОБА_1 , що у відповідності до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року №5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). При цьому, відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.
Відповідно до ч. 1 ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.
Згідно даних наданої інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна за пошуковим запитом щодо суб?єкта «фізична особа, ОСОБА_2 » виявлено наступні записи про обтяження №9735325 внесений: Державним підприємством "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України на підставі постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, 396/4, 26.03.2010, Районний відділ державно виконавчої служби Оболонського району в м. Києві, щодо предмета обтяження: невизначене майно. Інформації щодо виконання рішень за вказаними виконавчими провадженнями автоматизована система не містить та до відділу не надходила.
При цьому, позивачем не надано жодних доказів на підтвердження відомостей про особу в інтересах якої накладено арешт на майно, підстав арешту та відомостей про виконання зобов`язань боржника ОСОБА_2 , що виключає можливість встановлення належного відповідача у даній справі та висновків про припинення актуальності вчиненого забезпечення.
Позивачем не витребувано самостійно та не ініційовано перед судом клопотань про витребування вказаних відомостей, крім іншого, копії Постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, 396/4, 26.03.2010 у реєстратора обтяження - Державного підприємства "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України. 
За таких обставин, позов є безпідставним та необґрунтованим, а отже таким, що не підлягає задоволенню.
У відповідності до положень ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати пов`язані з розглядом справи покладаються на позивача у разі відмови в позові.
На підставі викладеного, ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» керуючись ст.ст. 4, 12, 76, 77, 79, 80-84, 89, 263, 265 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Оболонського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа - Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про звільнення майна з під арешту, - відмовити.
Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду міста Києва через Оболонський районний суд міста Києва шляхом подання в 10-денний строк з дня проголошення рішення суду апеляційної скарги.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя  А.В. Шевчук