ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
25 лютого 2026 року справа №200/1137/25 

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Казначеєва Е.Г., суддів Гайдара А.В., Геращенка І.В., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 22 квітня 2025 р. у справі № 200/1137/25 (головуючий І інстанції Логойда Т.В.) за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії,- 

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі – позивач, ОСОБА_1 ) звернулась до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Донецькій області (далі – відповідач), в якому просила суд: визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 29.01.2025 № 197 “Про порушення службової дисципліни поліцейським сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 1 Покровського РУП ГУНП в Донецькій області старшим сержантом поліції ОСОБА_2 та її покарання”.
Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 22 квітня 2025 року відмовлено у задавлені повних вимог.
Позивач, не погодившись із вказаним рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення норм матеріального та порушення норм процесуального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду та прийняти постанову, якою задовольнити позов.
В обґрунтування вимог скарги зазначено, що в даному випадку під час проведення службового розслідування комісією не було в повній мірі з`ясовано всіх обставин події, що відбулась як зазначає відповідач 03.01.2025, як наслідок, здійснено висновок, який не відповідає обставинам, а тому наявності правових підстав для реалізації дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани була здійснена відповідачем протиправно, необґрунтовано.
Також, позивача не було ознайомлено з висновками службового розслідування. Позивача 12 лютого 2025 року було ознайомлено з наказом Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 29.01.2025 № 197 за підписом начальника генерала поліції третього рангу Русланом Осипенко.
Крім того, відповідачем в порушення статті 14 Дисциплінарного статуту проведено службове розслідування із порушенням місячного строку.
Також скаржник зазначає, що спірний наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 29.01.2025 № 197 про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани є необ`єктивним, а характер та тяжкість вчиненого проступку не відповідає тяжкості застосованого дисциплінарного стягнення. Відповідачем не було враховано в повній мірі характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, відсутність негативних наслідків, особу порушника, попередню поведінку поліцейського та його ставлення до служби.
Скаржник зазначає, що з дій та поведінки працівників Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області та складеного ними протоколу відносно продавця кафе ОСОБА_3 про скоєння нею адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 156 КУпАП, можна дійти до іншого висновку щодо наявності дисциплінарного порушення, оскільки відповідно до матеріалів справи про адміністративне правопорушення, відносно ОСОБА_3 , відсутні жодні докази які б жодним чином підтверджували факт продажу нею алкогольних виробів у заборонених містах.
Також, спростовує наявність в діях позивача порушень постанова Судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 04.02.2025 року по справі № 199/486/25 (3/199/569/25), якою на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 закрито, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 156 КУпАП.
Таким чином, позивач не погоджується з виводами дисциплінарної комісії і проведеним службовим розслідуванням, висновками наказу від 29.01.2025 № 197 про порушення нею службової дисципліни.
При зверненні до керівника комісії службового розслідування, для надання особистих доказів, пояснень, щодо своєї поведінки так і працівників РВП ГУНП в Донецькій області відносно події 03.01.2025, позивача не допустили до участі у службовому розслідування, в тому числі дачі пояснень, представлення відеозапису, ознайомлення документів та такі законні вимоги були проігноровані комісією з службового розслідування, що може бути розцінене тільки як умисне спотворення зазначеної події і обставин в особистих цілях.
Дисциплінарне стягнення у вигляді сурової догани застосоване, з підстави про можливе порушення службової дисципліни поліцейським сектору реагування патрульної поліції відділу № 1 Покровського РУП ГУНП в Донецькій області старшого сержанта поліції В. Половинко, є необ`єктивним та упередженим, а тому наказ про застосування дисциплінарного стягнення слід скасувати.
Суд розглянув справу на підставі лише доказів які були надані відповідачем.
Крім того, суд в обґрунтування свого рішення про відмову у задоволенні позву бере також до уваги і ті обставини службового розслідування, про порушення позивачем вимог та знання наказу Міністерства внутрішніх справ України від 15.11.2017 року № 930 «Про затвердження Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, наказу НПУ від 24.12.2015 року № 202 «Про затвердження Інструкції з організації планування в системі Національної поліції України» і іншого порушення діючого законодавства, що прямо свідчить про однобічність розгляду судом першої інстанції даного адміністративного позову.
Суд не дає аналізу поведінці та неправомірним діям співробітників поліції, а саме: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 в тому числі їх поясненням по факту складання вище зазначеного адміністративного протоколу та його фактичного розгляду судом, їх поясненням відносно дій позивача які повністю не відповідають дійсним обставинам справи що відбулися та повністю спростовуються представленими нею доказами.
Від відповідача надійшов відзив на скаргу в якому просив залишити її без задоволення, а рішення суду без змін.
В обгартування зазачнанео, зокрема, що за змістом апеляційна скарга зводиться саме до незгоди позивачки із висновком службового розслідування та подальшою реалізацією накладеного дисциплінарного стягнення, оскільки сама подія, надходження вищевказаної інформації, її перевірка, а відтак і сама реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани була здійснена відповідачем протиправно, необґрунтовано, а висновки службового розслідування не ґрунтуються на перевірених і встановлених фактах, у зв`язку з чим оскаржуваний наказ підлягає скасуванню.
Проте, як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи позивачка вчинила дисциплінарний проступок який полягає у недотриманні нею вимог п.п. 6, 8, 1 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині утримання від дій, які перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки; дотримання правил внутрішнього розпорядку; поваги честі та гідності інших поліцейських; п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» в частині належного дотримання законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції; п. п. 5, 12 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, у частині вжиття необхідних заходів для надання відповіді заявникам та складання довідки про результати проведення перевірки інформації, викладеної у зверненні, яка доповідається керівнику органу (підрозділу) поліції.
Щодо не ознайомлення позивачки з висновками службового розслідування, відповідач зазначає, що у суб`єкта владних повноважень відсутній обов`язок ознайомлювати особу, щодо якої проводиться службове розслідування, з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування. Проте така особа має право ознайомлюватися з ними та робити їх копії. При цьому реалізація або не реалізація особою такого права не впливає на подальші дії, які згідно із законодавством має вчинити суб`єкт владних повноважень.
Посилання позивачки на те, що вона була позбавлена такого права, не знайшло підтвердження в ході розгляду справи.
Щодо посилання позивача на порушення строків проведення службового розслідування, відповідач зазначає, що службове розслідування щодо позивача призначено наказом від 10.01.2025 № 44, а висновок за його результатами складений та затверджений 23.01.2025 року, тобто з дотриманням встановленого Законом строку - 15 календарних днів з дня призначення службового розслідування. Отже строк проведення щодо позивача службового розслідування відповідачем дотриманий.
Щодо відсутності у судовому рішенні аналізу поведінки та, як вважає позивач неправомірним діям співробітників поліції ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 в тому числі їх поясненням по факту складання вище зазначеного адміністративного протоколу та його фактичного розгляду судом, відповідач зазначає, по-перше, такий аналіз ніяким чином не виключає факт порушення службової дисципліни позивачкою, який встановлений та підтверджений в ході службового розслідування.
Доводи скарги щодо неврахування судом рішення у справі стосовно неправомірних дій та поведінки працівників Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області та складеного ними протоколу відносно продавця зазначеного кафе ОСОБА_3 також не виключає порушення позивачкою п.6 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту.
Щодо виду дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани, відповідач зазначає, що Верховним Судом у постанові від 23.11.2023 у справі № 420/14443/22, з урахуванням усталеної практики, зазначено, що обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень. З урахуванням обставин справи, визначення виду дисциплінарного стягнення є виключною компетенцією особи, якій законом надано право притягувати до дисциплінарної відповідальності. Отже, виходячи з фактичних обставин скоєного проступку, та особи порушника, в даному випадку, начальник ГУНП в Донецькій області мав законодавчо передбачене дискреційне право застосувати до позивачки саме такий вид дисциплінарного впливу, як сувора догана.
Судом вірно зазначено, що такий вид дисциплінарного стягнення обраний з урахуванням того, що дисциплінарний проступок вчинений позивачем під час дії на території Україні воєнного стану, коли дотримання службової дисципліни поліцейським має особливо важливе значення.
З урахуванням вищенаведеного суд дійшов вірного висновку, що відповідачем службове розслідування проведено без будь-яких порушень та правильно кваліфіковані дії позивачки щодо вчинення нею дисциплінарного проступку, у зв`язку з чим до неї правомірно застосовано дисциплінарне стягнення.
Відповідно до частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції розглянув справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Суд, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, здійснюючи апеляційний перегляд у межах доводів та вимог апеляційної скарги, відповідно до частини 1 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, встановив наступне.
ОСОБА_1 з 19.06.2017 проходить службу в Національній поліції, зокрема з 20.01.2021 на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 1 Покровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області; має звання старшого сержанта поліції.
Наказом Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 29.01.2025 № 197 “Про порушення службової дисципліни поліцейським сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 1 Покровського РУП ГУНП в Донецькій області старшим сержантом поліції ОСОБА_2 та її покарання” за порушення службової дисципліни, що виразилося у недотриманні вимог п.п. 6, 8, 11 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині утримання від дій, які перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки; правил внутрішнього розпорядку; поваги, честі та гідності інших поліцейських; п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України “Про національну поліцію” в частині належного дотримання законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції; п.п. 5, 12 розд. IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 року № 930, у частині вжиття необхідних заходів для надання відповіді заявникам та складання довідки про результати проведення перевірки інформації, викладеної у зверненні, яка доповідається керівнику органу (підрозділу поліції), щодо позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.
Зі змісту наказу вбачається, що 06.01.2025 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області надійшла доповідна записка начальника Бахмутського РВП Головного управління Національної поліції в Донецькій області майора поліції ОСОБА_8 “Про результаті документування адміністративного правопорушення”, в якій зазначено про можливе порушення службової дисципліни поліцейським сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 1 Покровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області ОСОБА_1 . На підставі наказу Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 10.01.2025 № 44 за вказаним фактом дисциплінарною комісією проведено службове розслідування, за результатами якого встановлено, що старший сержант поліції ОСОБА_9 , будучи поліцейським, перебуваючи на службі, у цивільному одязі, самоусунувшись від виконання службових обов`язків, не дотримуючись правил внутрішнього розпорядку, 03.01.2025 об 11 год. 40 хв. самовільно покинула місце тимчасової дислокації сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 1 Покровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області, та надалі разом зі своїм батьком ОСОБА_10 направилася до магазину, розташованого на території автомийки “ ІНФОРМАЦІЯ_1 ” за адресою: АДРЕСА_1 , де вчиняла дії, які перешкоджали поліцейським Бахмутського РВП Головного управління Національної поліції в Донецькій області виконувати свої службові обов`язки в частині складання адміністративного протоколу стосовно продавця ОСОБА_11 за порушення правил торгівлі алкогольними напоями. Вказане порушення стало можливим внаслідок особистої недисциплінованості старшого сержанта поліції ОСОБА_9 , що виразилося у порушенні нею вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Закону України “Про Національну поліцію”, Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказам Міністерства внутрішніх справ України від 15.11.2017 № 930.
Передували цьому наказу наступні події.
06.01.2025 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області надійшла доповідна записка начальника Бахмутського РВП Головного управління Національної поліції в Донецькій області “Про результати документування адміністративного правопорушення”, в якій повідомлялося про можливе порушення службової дисципліни поліцейським сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 1 Покровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області ОСОБА_1 . 
У доповідній записці повідомлялося, що 03.01.2025 відповідно до графіку несення служби, затвердженого 02.01.2025 року, та наказу Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 03.01.2025 року № 14 працівники Бахмутського РВП Головного управління Національної поліції в Донецькій області заступили до групи з протидії незаконного ввезення та реалізації алкогольних напоїв. До складу наряду входили начальник СДОП ВП Бахмутського РВП Головного управління Національної поліції в Донецькій області майор поліції ОСОБА_4 , заступних начальника СДОП ВП Бахмутського РВП Головного управління Національної поліції в Донецькій області майор поліції ОСОБА_5 , старший ДОП ВП Бахмутського РВП Головного управління Національної поліції в Донецькій області майор поліції Ткаченко Юрій Сергійович та старший інспектор CДОП ВП Бахмутського РВП Головного управління Національної поліції в Донецькій області майор поліції Червоноштан Денис Володимирович. Вказаними працівниками було виявлено факт вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 cт. 156 КУпАП, ОСОБА_3 на території м. Добропілля Донецької обл. Під час документування вказаного правопорушення на територію автомийки “Редлайн” під`їхав автомобіль марки “Мазда”, сірого кольору, державний номер НОМЕР_1 . Із зазначеного автомобіля вийшла поліцейська сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 1 Покровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області старший сержант поліції ОСОБА_1 . Вона своїми діями заважала документуванню правопорушення, консультувала продавця ОСОБА_3 , наказувала останній заперечувати факт реалізації алкогольної продукції і не надавати будь-які документи та пояснення, не підписувати адміністративний протокол. 
Наказом Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 10.01.2025 року № 44 за даним фактом призначено службове розслідування. 
У ході службового розслідування, комісія з проведення службового розслідування, приймаючи до уваги отримані відеозаписи та пояснення всіх учасників події, зробила висновок, що ОСОБА_12 поводила себе зухвало, перешкоджала законним діям поліцейським Бахмутського РВП Головного управління Національної поліції в Донецькій області, надавала завідомо неправдиві пояснення, в тому числі дисциплінарній комісії, що вказує на нещирість останньої та перешкоджання проведенню службового розслідування.
Таким чином комісія виснувала, що ОСОБА_9 , будучи поліцейським, перебуваючи на службі у цивільному одязі, самоусунувшись від виконання службових обов`язків, самовільно покинула місце тимчасової дислокації СРПП відділу поліції № 1 Покровського РУП Головного управління Національної поліції в Донецькій області 03.01.2025 року об 11 год. 40 хв., та направилася спільно зі своїм батьком - ОСОБА_10 у магазин, розташований на території автомийки “ ІНФОРМАЦІЯ_1 ” за адресою: АДРЕСА_1 , де вчиняла дії, які перешкоджали поліцейським Бахмутського РВП виконувати свої службові обов`язки в частині складання адміністративного протоколу за порушення правил торгівлі алкогольними напоями відносно продавця ОСОБА_11 .
Враховуючи викладене та приймаючи до уваги зведення, отримані у ході службового розслідування, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що причинами та умовами порушення службової дисципліни стали особиста недисциплінованість старшого сержанта поліції ОСОБА_9 , порушення нею вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Закону України “Про Національну поліцію”, що призвело до вчинення дисциплінарного проступку, який виразився в тому, що остання, будучи діючим працівником поліції на службі, усвідомлюючи важливість займаної посади, нехтуючи довірою керівництва, самоусунулася від виконання службових обов`язків, не дотримавшись правил внутрішнього розпорядку, та вчиняла дії, які перешкоджали іншим поліцейським виконувати службові обов`язки.
На підставі викладеного дисциплінарна комісія, дійшла загального висновку: відомості, що стали підставою для проведення службового розслідування, вважати такими, що підтвердилися. За порушення службової дисципліни, що виразилося у недотриманні вимог п.п. 6, 8, 11 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині утримання від дій, які перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, дотримання правил внутрішнього розпорядку, поваги честі та гідності інших поліцейських, п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України “Про Національну поліцію” в частині належного дотримання законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції; п.п. 5, 12 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 року № 930, в частині вжиття необхідних заходів для надання відповіді заявникам та складання довідки про результати проведення перевірки інформації, викладеної у зверненні, яка доповідається керівнику органу (підрозділу) поліції, відносно поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 1 Покровського РУП Головного управління Національної поліції в Донецькій області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0127715) застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.
23.01.2025 за результатами службового розслідування складено висновок, в якому відображені обставини, які свідчать про порушення ОСОБА_1 службової дисципліни. 
Зазначений висновок в той же день затверджений т.в.о. начальника Головного управління Національної поліції в Донецькій області.
Наказом Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 29.01.2025 року № 197, як вже зазначалося, щодо позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.
З вказаним наказом позивача ознайомлено 12.02.2025, про що вона поставила підпис на наказі. Від підпису у відповідній відомості про ознайомлення з цим наказом – відмовилася. 
Під час проведення службового розслідування на запит адвоката В.Госа (вх. УГІ № 4аз від 15.01.2025 року) про надання інформації за матеріалами службового розслідування, відповідачем надана відповідь від 20.01.2025 року № 4аз/55/04-2025, в якій повідомлено, що 15.01.2025 під час надання пояснень старшим сержантом поліції ОСОБА_9 , в рамках проведення службового розслідування призначеного наказом Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 10.01.2025 № 44, остання надала від його імені скановані копії свідоцтва та ордера, які не були посвідчені адвокатом, тому виникли сумніви щодо походження цих документів. Крім цього, в той же день, засобами електронного зв`язку на адресу Головного управління Національної поліції в Донецькій області від його імені надіслано не підписаний ним власноруч адвокатський запит, який не містив додатків у вигляді копій свідоцтва та ордера. З метою безпеки та захисту витоку інформації, викладено прохання надати посвідчені належним чином копії запиту, свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та ордеру на надання правничої (правової) допомоги, на адресу тимчасової дислокації Головного управління Національної поліції в Донецькій області: Донецька обл., м. Краматорськ, вул. Богдана Хмельницького, 6. Зазначено, що питання щодо надання інформації та копій документів буде вирішено у встановлений законом термін у разі надання ним до запиту документів згідно з вимогами Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”. 
Листом відповідача від 27.01.2025 № 8Аз/55/04-2025 на запит адвоката В. Госа про надання інформації за матеріалами службового розслідування (вх. УГІ № 8аз від 22.01.2025) повідомлено, що на підставі наказу Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 10.01.2025 № 44 було призначено службове розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками відділу поліції № l Покровського РУП ГУНП в Донецькій області. Відповідно до пп. 2 ст. 21 Закону України “Про доступ до публічної інформації” у разі, якщо задоволення запиту на інформацію передбачає виготовлення копій документів обсягом більш як 10 сторінок, запитувач зобов`язаний відшкодувати фактичні витрати на копіювання та друк. Керуючись ст. 21 Закону України “Про доступ до публічної інформації” та наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.02.2017 № 95 “Про організацію роботи із запитами на публічну інформацію в Національній поліції України”, Головне управління Національної поліції в Донецькій області надсилає рахунок на відшкодування фактичних витрат на копіювання і друк; запитувану інформацію буде надіслано після надходження квитанції про сплату послуг. 
Згідно з Внутрішнім розпорядком дня поліцейських, державних службовців та працівників ГУНП в Донецькій області, що затверджений наказом Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 12.08.2016 № 1260, початок робочого дня поліцейських - о 09 год. 00 хв.; обідня перерва - 45 хвилин з 13 год. 00 хв. до 13 год. 45 хв.; закінчення робочого дня: у понеділок, вівторок, середу, четвер - о 18 год. 00 хв., у п`ятницю - о 16 год. 45 хв.; вихідні дні - субота і неділя.
Наказом Національної поліції України від 09.08.2022 № 568 “Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану” (зі змінами) установлено тимчасово на період дії воєнного стану для поліцейських головних управлінь Національної поліції України в Дніпропетровській, Донецькій, Запорізькій, Київській, Луганській, Миколаївській, Одеській, Сумській,· Харківській, Херсонській, Чернігівській областях та м. Києві, територіальних (відокремлених) підрозділів міжрегіональних територіальних органів Національної поліції України, закладів та установ, що належать до сфери управління Національної поліції України, у зазначених органах та підрозділах поліції, шестиденний робочий тиждень, скасувавши вихідний день - суботу.
Відповідно до п.п. 5, 12 розд. IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 15.11.2017 № 930, звернення вважаються вирішеними, якщо розглянуто всі порушені в них питання, ужито необхідних заходів і заявникам надано ґрунтовні та вичерпні відповіді.
За результатами розгляду звернення громадянина виконавцем готується довідка про результати проведення перевірки інформації, викладеної у зверненні, яка доповідається керівнику органу (підрозділу) поліції разом з проектом відповіді заявнику. Керівник органу (підрозділу) проставляє свій підпис на довідці про ознайомлення із вжитими заходами під час здійснення перевірки інформації, викладеної у зверненні, або вчиняє резолюцію (доручення) про необхідність ужиття додаткових заходів з метою об`єктивного, усебічного та повного розгляду звернення. До звернень, які не потребують проведення перевірки, довідки не складаються.
Актом службового розслідування встановлено порушення позивачем наведених вимог Порядку (ненадання відповіді заявникам та не складання довідки про результати проведення перевірки інформації, викладеної у зверненні, яка доповідається керівнику органу (підрозділу) поліції), які підтверджені матеріалами, що додані до зазначеного акту. 
Проти наявності таких порушень позивач не заперечувала. 
Відповідно до службової характеристики позивач характеризувалася посередньо (як зазначено в характеристиці: “За час служби в Національній поліції України старший сержант поліції ОСОБА_1 зарекомендувала себе посередньо. Свої функціональні обов`язки знає, але не завжди виконує чесно та сумлінно і в повному обсязі. У службовій діяльності не завжди дотримується вимог законів та нормативних актів, що регламентують діяльність поліції. Над вдосконаленням рівня функціональної підготовки не працює, керівні документи з питань організації діяльності Національної поліції знає на задовільному рівні. За характером імпульсивна. В роботі з громадянами та працівниками не завжди проявляє тактовність. Критику не завжди сприймає правильно. З колегами майже не підтримує ділові стосунки, та дотримується субординації...”).
Наявність незнятих дисциплінарних стягнень (крім того, що оскаржується в даній справі) - не має, що відповідачем не заперечується.
Постановою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 04.02.2025 у справі № 199/486/25 (провадження № 3/199/569/25), яка набрала законної сили 17.02.2025 (про що міститься відмітка в Єдиному державному реєстрі судових рішень), на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_3 закрито у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 156 КУпАП.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та фактам, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.
Спірні правовідносини врегульовано Законом України “Про Національну поліцію”, Дисциплінарним статутом органів внутрішніх справ України, Правилами етичної поведінки поліцейських, затвердженими наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Інструкцією про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 за №580-VIII (надалі - Закон №580-VIII).
У відповідності до ч.1 ст.3 Закону №580-VIII, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами. 
Згідно з ч.1 ст.17 Закону №580-VIII, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Згідно з ч.1 ст.64 Закону №580-VIII, особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:
"Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".
Відповідно до пунктів 1 частини 1 статті 18 Закону №580-VIII, поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
За ч. 2, 3 ст. 24 Закону №580-VIII у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь в обороні України, у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.
У ході забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, виконання завдань територіальної оборони органи та підрозділи, що входять до системи поліції та дислокуються в межах Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, області, міста Києва, можуть підпорядковуватися за рішенням керівника поліції відповідному начальнику Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, області, місті Києві.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 91 Закону №580-VII, особливий характер служби в поліції містить такі спеціальні умови для певних категорій поліцейських: 1) службу у святкові та вихідні дні; 2) службу позмінно; 3) службу з нерівномірним графіком; 4) службу в нічний час.
Розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 19 Закону № 580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України".
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Дисциплінарний статут Національної поліції України затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018р. №2337-VIII, визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Приписами ст. 1, 2 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Також ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Пунктами 3, 4 розд. IV Правил етичної поведінки поліцейських, що затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року №11793, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику та допускати дискримінацію в будь-якій формі. Поліцейський повинен бути коректним та не повинен допускати застосування насильства чи інших негативних дій щодо членів суспільства, а також, незважаючи на провокації, повинен залишатися об`єктивним.
З аналізу вищевказаних положень Дисциплінарного статуту слідує, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.
За правилами ст. 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Відповідно до ст.12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Згідно із ч. 1 - 3 ст.13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
У відповідності до ч. 1 - 4, 6, 10 ст.14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Згідно ст. 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.
За ч. 1 ст. 16 Дисциплінарного статуту, службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.
Відповідно до ч.1 ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
Також, колегія суддів враховує, що указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 “Про введення воєнного стану в Україні”, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022. Воєнний стан наразі триває.
Розділ V Дисциплінарного статуту Національної поліції України регулює особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану.
Так, статтею 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, зокрема, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.
Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.
Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії .
Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.
До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні чи на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я, розташованих на підконтрольних органам державної влади територіях.
За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку.
Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.
У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, днем завершення службового розслідування є день підписання наказу про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності або довідки про відсутність в діях поліцейського дисциплінарного проступку, яка підлягає реєстрації в органі поліції.
Стаття 27 Дисциплінарного статуту визначає порядок відібрання пояснень під час проведення службового розслідування у період дії воєнного стану.
За положенням вказаної норми, зокрема, під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.
У разі відсутності поліцейського на службі уповноважена особа зобов`язана викликати його для надання пояснень. Виклик здійснюється шляхом його безпосереднього вручення поліцейському або надсилання поштовим зв`язком чи з використанням електронної комунікації.
За наявної можливості надсилання виклику поштовим зв`язком здійснюється рекомендованим листом на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.
Надсилання виклику з використанням електронної комунікації здійснюється виключно на адресу електронної пошти поліцейського чи за іншими контактними даними, які зазначені в його особовій справі або які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.
Виклик надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше однієї доби для прибуття за вказаною у виклику адресою.
Виклик, який надіслано поштовим зв`язком, вважається таким, що отриманий поліцейським, на четвертий календарний день з дня його відправлення.
Виклик, надісланий з використанням електронної комунікації, вважається таким, що отриманий поліцейським, на другий день з дня його відправлення.
Якщо поліцейський, викликаний уповноваженою особою у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про наявність поважних причин свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень, про що уповноваженою особою складається акт.
Від поліцейського, стосовно якого є підтвердні дані про самовільне залишення ним місця несення служби, виїзд до інших регіонів країни чи за кордон, пояснення не відбираються, поліцейський вважається таким, що відмовився від надання пояснень.
Отже, суд враховує, що у період воєнного стану службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження. Під час якого уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджено наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі -Порядок № 893).
Згідно п. 1 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Так, судом встановлено, що службове розслідування призначено за підстав та у порядку, передбачених законодавством України. Відповідачем дотримано вимоги законодавства та проведено службове розслідування у межах діянь, які стали підставою для призначення такого службового розслідування.
Щодо посилання скаржника на порушення строку проведення службового розслідування, колегія суддів зазначає, що службове розслідування призначено наказом від 10.01.2025 № 44, а висновок за його результатами складений та затверджений 23.01.2025, тобто з дотриманням встановленого Законом строку - 15 календарних днів з дня призначення службового розслідування. 
Щодо посилання скаржника на не допуск її до участі у службовому розслідуванні, в тому числі поданні пояснень та відеозапису, колегія суддів зазначає, що як зазначалось, у період воєнного стану службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження. 
Так, у відповідача та комісії у відповідності до вимог Дисциплінарного статуту та Порядку №893 відсутній обов`язок ознайомлювати особу, щодо якої проводиться службове розслідування, з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування. Проте така особа має право ознайомлюватися з ними та робити їх копії. При цьому реалізація або не реалізація особою такого права не впливає на подальші дії, які згідно із законодавством має вчинити суб`єкт владних повноважень.
Разом с цим суд встановив, що листом від 11.01.2025 № 59/55/03-2025 за підписом голови дисциплінарної комісії Головного управління Національної поліції в Донецькій області позивача було викликано для надання пояснень на 15.01.2025 о 10 год. 00 хв., зазначений лист 11.01.2025 позивачу надісланий на її електронну адресу та на месенджер “WhatsApp” за її мобільним телефоном. Про необхідність прибуття на вказані дату та час позивача також повідомлено в телефонному режимі 11.01.2025 о 9 год. 10 хв. Вказані обставини підтверджуються відповідним актом від 11.01.2025, який долучено до матеріалів службового розслідування. Факт подання позивачем дисциплінарній комісії пояснень та відеозапису підтверджується актом службового розслідування та самими поясненнями позивача.
Відповідно до пунктів 1-3 розділу V Порядку № 893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Пунктами 2, 3 розділу IV Порядку № 893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.
Відповідно до положень пунктів 13-14 розділу V Порядку № 893, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні або письмові пояснення (у тому числі з накладанням електронного цифрового підпису) щодо відомих їм відомостей про діяння, яке стало підставою для призначення службового розслідування.
Усні пояснення можуть фіксуватися особою, яка проводить службове розслідування, у тому числі за допомогою технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і відеозапису, засобів фото- і відеозапису з подальшим накладанням на файл електронного цифрового підпису.
Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.
Відповідно до пункту 2 розділу V Порядку № 893, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Згідно з п. 1 розділу VІІ Порядку № 893, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України встановлено, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Відповідно до ч. 7, 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Статтею 21 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.
При цьому, стаття 29 Дисциплінарного статуту визначає особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану, стаття 30 особливості доведення до поліцейського наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності.
Так, приписами вказаних норм визначено, зокрема, що у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.
Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь не застосовується до поліцейських, які мають первинне спеціальне звання рядовий поліції.
Дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.
У разі відсутності поліцейського, якого притягнуто до дисциплінарної відповідальності, без поважних причин на службі копія наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення надсилається поштовим зв`язком (у разі можливості) на адресу місця проживання, зазначену в його особовій справі, або з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.
Поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів - у разі відправлення з використанням електронної комунікації.
Доведення до поліцейського, який відсутній на службі без поважних причин, наказу про виконання застосованого до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади або звільнення зі служби в поліції, здійснюється в порядку, визначеному цією статтею.
У разі встановлення поважних причин відсутності поліцейського до наказу по особовому складу, яким виконується застосоване до нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції, вносяться зміни щодо дати його виконання.
Згідно висновків Верховного Суду, викладених в постанові від 07.03.2019 у справі за №819/736/18, в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Вчинення позивачем дій, за які передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного.
Притягнення до різних видів юридичної відповідальності передбачає виконання/дотримання відмінних і самостійних (окремих) процедур, які передують ухваленню рішення що накладення певного виду стягнення. Зокрема, питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.
Отже, за вимогами вищезазначених норм, при проведенні службового розслідування посадові особи повинні дотримуватися вимог законодавства, а висновки службового розслідування мають ґрунтуватись на фактичних обставинах, підтверджуватись належними доказами та не можуть ґрунтуватись на припущеннях.
Колегія суддів зазначає, що висновок службового розслідування лише фіксує певні обставини та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій. Висновок службового розслідування, не породжує певних правових наслідків, його результати не мають обов`язкового характеру для позивача, а є лише передумовою для прийняття уповноваженим суб`єктом відповідного рішення. Висновок службового розслідування не є документом, який містить норми права загальної або індивідуальної дії. Він не може створювати нових правових норм, доповнювати чи змінювати чинне законодавство та не має обов`язкового характеру для суб`єкта по відношенню, до якого він винесений. 
Повноваження щодо оцінки результатів службового розслідування, тяжкості проступку та обставин, за яких його скоєно, розмір заподіяної шкоди, попередньої поведінки винної особи та визнання нею вини тощо, а також безпосередньо затвердження висновку службового розслідування та визначення виду дисциплінарного стягнення, яке слід застосувати до конкретної особи є виключними повноваженнями відповідного керівника, який реалізуючи такі повноваження приймає відповідний наказ про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності. 
Судом в межах розгляду цієї справи надана правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення позивачем дисциплінарного проступку. 
Колегія суддів наголошує, що вимогами законодавства визначено обов`язок поліцейських неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського. В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
У своїй практиці Верховний Суд, аналізуючи норми законодавства, які регулюють особливості проходження служби в поліції, неодноразово висновував, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.
Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.
Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, курсанта, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.
Невиконання чи неналежне виконання дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.
Колегія суддів зазначає, що законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. 
Обов`язок поліцейського (курсанта) полягає у тому, щоб неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги, поважати і не порушувати прав і свобод людини та дотримуватися службової дисципліни.
Так, за правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 21.09.2018 у справі № 824/227/17-а, від 08.08.2019 у справі № 824/1015/16-а, в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги поліцейського. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Присяга має правову природу одностороннього, індивідуального, публічно-правового характеру, конституційного зобов`язання поліцейського. Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.
Вирішення питання про правомірність притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясувати саме наявність складу дисциплінарного проступку в його діяннях.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 19 травня 2022 року у справі № 480/4079/18, від 22 вересня 2022 року у справі №420/4977/20.
З матеріалів справи вбачається, що відповідач дійшов висновку про наявності в діях позивача складу дисциплінарного проступку - порушення службової дисципліни, що виразилося у недотриманні вимог п.п. 6, 8, 11 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині утримання від дій, які перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, дотримання правил внутрішнього розпорядку, поваги честі та гідності інших поліцейських, п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України “Про Національну поліцію” в частині належного дотримання законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції; п.п. 5, 12 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 року № 930, в частині вжиття необхідних заходів для надання відповіді заявникам та складання довідки про результати проведення перевірки інформації, викладеної у зверненні, яка доповідається керівнику органу (підрозділу) поліції.
Матеріалами службового розслідування, наявними в матеріалах справи, підтверджено факт порушення позивачем службової дисципліни. Позивач вказані обставини належними та допустимими доказами не спростовує. 
Щодо посилання скаржника на постанову Судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 04.02.2025 по справі № 199/486/25 (3/199/569/25) та не надання судом першої інстанції аналізу поведінці та неправомірним діям співробітників поліції, а саме: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , колегія суддів зазначає, що в межах цієї справи спірним є правомірність наказу за результатами проведення службового розслідування у відношенні позивача та наявність складу дисциплінарного проступку в його діяннях, а не інших осіб.
Щодо посилання скаржника на застосування дисциплінарного стягнення з підстави про можливе порушення службової дисципліни, колегія суддів зазначає, що про можливе порушення службової дисципліни зазначено у доповідній записці яка стала підставою для проведення службового розслідування, а не підставою застосування дисциплінарного стягнення. Дисциплінарне стягнення застосовано у наслідок встановленого відповідачем порушення позивачем службової дисципліни. 
Щодо посилання скаржника на непропорційне застосування дисциплінарного стягнення, колегія суддів зазначає наступне.
Вирішення питання про правомірність притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясувати саме наявність складу дисциплінарного проступку в його діяннях, що і було встановлено у цій справі.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 19 травня 2022 року у справі № 480/4079/18, від 22 вересня 2022 року у справі №420/4977/20.
У контексті обставин цієї справи, суд ураховує, що обраний вид дисциплінарного стягнення не є найсуворішим, однак вчинення позивачем проступку суд обґрунтовано оцінив в аспекті співмірності обраного відповідачем виду дисциплінарного стягнення, та врахував не визнання позивачем факту вчинення ним такого проступку.
Таким чином, відповідачем обґрунтовано, правомірно та пропорційно скоєного проступку з наслідками, застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді догани, оскільки під час проведення службового розслідування інформація щодо можливих порушень службової дисципліни знайшла своє підтвердження.
Щодо посилання відповідача на пропуск позивачем строку звернення до суду, колегія суддів зазначає, що .до спірних правовідносин мають застосовуватись приписи статті 31 Дисциплінарного статуту, відповідно до якої поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності (розділ V «Особливості проведення службового розслідування» в період дії воєнного стану» Дисциплінарного статуту).
Водночас, незважаючи на те, що Дисциплінарним статутом встановлений 15-денний строк звернення до суду, відповідно до положень статті 121 КАС України, суд, який розглядає таке звернення не позбавлений права поновити пропущений строк, за заявою позивача, якщо обґрунтування щодо підстав поновлення строку визнано поважними, що і було зроблено судом першої інстанції. Переконливих доказів щодо відсутності поважних причин пропуску позивачем строку звернення до суду, відповідачем не надано.
За приписами пункту 1 частини першої статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвали судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Оскільки судом першої інстанції в межах доводів апеляційних скарг правильно встановлені обставини справи, судове рішення є обґрунтованим, ухвалене з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстав для їх задоволення та скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.
Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 327, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 22 квітня 2025 р. у справі № 200/1137/25 - залишити без задоволення.
Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 22 квітня 2025 р. у справі № 200/1137/25 - залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню до Верховного Суду, крім випадків, встановлених п.2 ч.5 ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України.
Повне судове рішення складено та підписано колегією суддів 25 лютого 2026 року.

Суддя-доповідач Е.Г. Казначеєв

Судді А.В. Гайдар

І.В. Геращенко