Справа№ 953/2185/26 
н/п 3/953/587/26 
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ   
"27" березня 2026 р. м. Харків
Київський районний суд м.Харкова у складі: головуючого судді Лисиченко С.М, розглянувши адміністративний матеріал про адміністративне правопорушення, який надійшов з Головного управління ДПС у Харківській області Державної податкової служби України про притягнення до адміністративної відповідальності  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , директора ТОВ «КОРПОРАЦІЯ ЗДОРОВ`Я», який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, -
ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення №222/20-40-07-30 від 20.02.2026, головним державним інспектором Центрального відділу перевірок платників управління податкового аудиту ГУ ДПС у Харківській області Пойдою Наталією Василівною за результатом перевірки ТОВ «КОРПОРАЦІЯ ЗДОРОВ`Я» (код ЄДРПОУ 45393279), податкова адреса підприємства: вул. Шевченка, буд. 22, м. Харків, 61013, встановлено, що посадова особа ОСОБА_1 (рнокип НОМЕР_1 ) директор ТОВ "КОРПОРАЦІЯ ЗДОРОВ`Я» (код ЄДРПОУ 45393279) за період з 31.08.2023 (наказ про призначення на посаду директора за сумісництвом від 31.08.2023 №1, наказ про призначения за основним місцем роботи від 29.10.2025 № 222/к/тр) по день підписания акту перевірки, вчинив правопорушення: 1. порушення вимог пп.44.1, 44.2 ст. 44, п. 134.1.1 п.134.1 ст. 134 п. 135.1 ст. 135, п. 188.1 ст. 188 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI (зі змінами та доповненнями), п. 5 Положення (стандарту) бухгалтерського обліку 15 «Дохід», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29. 11.1999р. №290, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 14.12.1999 №860/4153, встановлено заниження доходів від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) на загальну суму 6986 743 гри за 2024 рік; 2. порушення вимог п.п. 134.1.1 п.134.1 ст.134 п. 135.1 ст. 135 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI (зi змінами та доповненнями), п. 16, 20 Положения (стандарту) бухгалтерського обліку «Витрати», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.12.1999 № 318, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19.01.2000 та № 27/4248, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14.12.1999 за № 860/4153 - занижено суму фінансового результат до оподаткування з податку на прибуток на загальну суму 1892 107,00 грн грн за 9 місяців 2025 року, що призвело до: Зазначени порушення призвели до: заниження податку на прибуток всього на суму 1598 192 грн, у тому числі за 2024 ріку на суму 1 257 613 грн, за 9 місяців 2025 року на суму 340 579 грн; 3. п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, порушено терміни реєстрації податкових накладних (розрахунків коригувань) у Єдиному реєстрі податкових накладних при виникненні податкових зобов`язань на суму ПДВ 77 502,51 грн грн, у т.ч. порушення строку реєстрації до 15 календарних днів, на суму ПДВ 77 502.51 грн; 4. пп. 124.1 ст. 124 Податкового кодексу України в частині затримки до 30 календарних днів сплати узгодженої суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість порушення (код платежу 14010100) у сумі 4618.91 грн за період з 24.09.2025 по 28.09.2025; 5. п.п. 266.3.3. п.266.3, п.п. 266.7.5 п.266.7, п.п. 266.9.1. п.266.9 ст. 266 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-VL зі змінами та доповненнями, не визначено базу оподаткування, самостійно не обчислено та не сплачено суму податку на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки, що призвело до його зниження у сумі 6 932,43 грн у т.ч. за 4 кв. 2023 рік у сумі 3365.75 грн та за 1 кв. 2024 року у сумі 3566.68 грн; 6. п. 63.3 ст.63 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI, зі змінами та доповненими, п.п. 8.4, 8.5. 1.8. розділу VIII Порядку обліку платників податків і зборів, затвердженого наказом Міністерства финансів України від 09.12.2011 № 1588, із змінами і доповненнями в результаті чого не подано у строк повідомлення за формою № 20-ОПП по 10 (десять) об`єктах оподаткування.
Дата, час і місце вчинення порушення – з 30.08.2023 по 30.09.2025, триваюче порушення виявлено 20.02.2026 (акт перевірки від 20.02.2026 №7835/20-40-07-13-05/45393279), місце вчинення порушення: вул.Шевченка, буд.22, м.Харків, 61013.
Дії ОСОБА_1 особою, уповноваженою на складання адміністративного протоколу, кваліфіковано за ч.1 ст.163-1 КУпАП, а саме порушення порядку ведення податкового обліку.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м. Харкова від 25.02.2026 визначено головуючого суддю- Лисиченко С.М.

Постановою Київського районного суду м.Харкова від 11.03.2026 витребувано у Головного управління ДПС у Харківській області: належним чином засвідчену копію повного акту від 20.02.2026 №7835/20-40-07-13-05/45393279 про результати документальної планової виїзної перевірки ТОВ «КОРПОРАЦІЯ ЗДОРОВ`Я» (код ЄДРПОУ 45393279) з питань контролю за дотриманням вимог податкового, валютного та іншого законодавства; інформацію про те, чи було уповноваженими особами Головного управління ДПС у Харківській області прийнято відносно ТОВ «КОРПОРАЦІЯ ЗДОРОВ`Я» за результатами документальної позапланової виїзної перевірки податкове повідомлення-рішенн. У разі прийняття – надати інформацію про те, чи було оскаржено таке податкове повідомлення-рішення у встановленому законом порядку.
19.03.2026 засобами поштового зв`язку до суду з Головного управління ДПС у Харківській області надійшли витребувані судом документи та відповідна інформація.
24.03.2026 електронним шляхом від захисника ОСОБА_1 – адвоката Гуляєва А.В. до суду надійшло клопотання про закриття провадження у справі на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладення адміністративного стягнення.
В обгрунтування клопотання вказує, що згідно з протоколом про адміністративне правопорушення «Дата, час і місце вчинення порушення – з 30.08.2023 по 30.09.2025, триваюче порушення виявлено 20.02.2026 ( акт перевірки № 7835/20-40-07-13-05/45393279 від 20.02.2026). Проте така кваліфікація правопорушення як триваючого є необґрунтованою та суперечить положенням податкового законодавства і усталеній судовій практиці. Відповідно до ст. 202 Податковий кодекс України, звітним (податковим) періодом є календарний місяць, а у випадках, прямо передбачених цим Кодексом, календарний квартал або інший визначений період. Згідно з п. 49.18.1 ст. 49 Податковий кодекс України податкові декларації подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем відповідного звітного періоду. Таким чином, податкове законодавство чітко встановлює конкретні звітні періоди та строки виконання обов`язку платником податків, після спливу яких виникає факт порушення. Відповідно, момент вчинення адміністративного правопорушення пов`язується саме із закінченням встановленого строку виконання обов`язку, а не з моментом його подальшого виявлення контролюючим органом.
Вказує, що з матеріалів справи вбачається, що інкриміновані ОСОБА_2 правопорушення за ч.1 ст.163-4 КУпАП вчинені за період з березня 2025 року по серпень 2025 року. Враховуючи викладене, а також те, що закон пов`язує накладення стягнення не пізніш як через три місяці з дня його вчинення, а не з дня складення акту перевірки чи протоколу про адміністративне правопорушення, з дня вчинення адміністративного правопорушення минуло більш як три місяці, на даний час закінчився строк, встановлений ч. 2 ст. 38 КУпАП, в межах якого може бути накладене адміністративне стягнення. 
У судове засідання особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та його захисник – адвокат Гуляєв А.В. не з`явилися, про час та день розгляду справи повідомлялися у встановленому законом порядку. Причини неявки суду не відомі.
Згідно з положеннями ст.268 КУпАП інкриміноване ОСОБА_1 адміністративне правопорушення за ст.163-1 КУпАП не відноситься до правопорушень, по яким присутність особи у судовому засіданні є обов`язковою.
Крім того, Європейський суд з прав людини в своїх рішенням, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.
В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні по справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.
З урахуванням наведеного, з метою дотримання вимогст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а також з урахуванням положень ст.268 КУпАП, суд вважає за можливе розглянути справу без участі ОСОБА_1 та його захисника.
Дослідивши надані разом з протоколом про адміністративне правопорушення матеріали, суд установив таке.
Відповідно до вимог ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Відповідальність за ч.1 ст.163-1 КУпАП України настає за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.
Згідно зі ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Приписами ст.252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до положень ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису та інше, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Згідно із ст.252 КУпАП докази повинні оцінюватися за внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності. 
Дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що винуватість директора ТОВ «КОРПОРАЦІЯ ЗДОРОВ`Я»  ОСОБА_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, знайшла своє повне підтвердження та доведена у суді:
-даними протоколу про адміністративне правопорушення №222/20-40-07-30 від 20.02.2026, який складений у відповідності до вимог ст. 256 КУпАП та Інструкції з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженою наказом Міністерства фінансів України №566 від 02.07.2016 року;
- даними акту від 20.02.2026 №7835/20-40-07-13-05/45393279 про результати документальної планової виїзної перевірки ТОВ «КОРПОРАЦІЯ ЗДОРОВ`Я» (код ЄДРПОУ 45393279) з питань контролю за дотриманням вимог податкового, валютного та іншого законодавства;
- даними податкового повідомлення-рішення від 11.03.2026 №00102640713;
- даними податкового повідомлення-рішення від 11.03.2026 №00102670713;
- даними податкового повідомлення-рішення від 11.03.2026 №00102680713;
- даними податкового повідомлення-рішення від 11.03.2026 №00102700713;
- даними податкового повідомлення-рішення від 11.03.2026 №00102710713;
- даними розрахунку штрафних санкцій ТОВ «КОРПОРАЦІЯ ЗДОРОВ`Я» (код ЄДРПОУ 45393279) до акту перевірки від 20.02.2026 №7835/20-40-07-13-05/45393279.
Суд зауважує, що згідно положень п. 86.1 ст. 86 ПК України, результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.
У разі незгоди платника податків з висновками акта (довідки) такий платник зобов`язаний підписати такий акт (довідку) перевірки із запереченнями, які він має право надати разом з підписаним примірником акта (довідки) або окремо у строки, передбачені цим Кодексом.
Згідно п. 86.7. ст.86 ПК України, у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).
Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.
Згідно з висновком, викладеним у постанові КАС ВС від 08.09.2020 у справі № 811/2898/14, висновки, викладені в акті перевірки, є відображенням дій працівників податкових органів і самі собою не породжують правових наслідків для платника податків та, відповідно, такий акт не порушує прав останнього.
Відповідно до п. 86.8 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається в порядку, передбаченомустаттею 58 цього Кодексу, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеномустаттею 42 цього Кодексу.
Статтею 58.1 ПК України визначено, що контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення, якщо сума грошового зобов`язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно достатті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян) або якщо за результатами перевірки контролюючим органом встановлено факт, зокрема завищення від`ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованої платником податків відповідно дорозділу V цього Кодексу; заниження або завищення суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість, крім випадків, коли зазначене заниження або завищення враховано при винесенні інших податкових повідомлень-рішень за результатами перевірки.
Рішення контролюючого органу у сфері адміністрування податків, може бути оскаржено суб`єктом господарювання платником податку по процедурі адміністративного оскарження (ст. 55, 56 ПК України) та в судовому порядку. Розпочата процедура оскарження прийнятих на підставі акту перевірки податкових-повідомлень рішень призводить до неузгодженості сум визначених в них зобов`язань та зупиняє їх стягнення.
Як встановлено в ході розгляду справи та підтверджено наданими суду доказами, уповноваженими особами Головного управління ДПС у Харківській області прийнято відносно ТОВ «КОРПОРАЦІЯ ЗДОРОВ`Я» за результатами документальної позапланової виїзної перевірки податкове повідомлення-рішення від 11.03.2026 №00102640713, податкове повідомлення-рішення від 11.03.2026 №00102670713, податкове повідомлення-рішення від 11.03.2026 №00102680713, податкове повідомлення-рішення від 11.03.2026 №00102700713, податкове повідомлення-рішення від 11.03.2026 №00102710713. Даних про те, що означені податкові повідомлення-рішення були оскаржені ТОВ «КОРПОРАЦІЯ ЗДОРОВ`Я» в ході розгляду справи суду надано не було. 
Згідно з інформацією, наданою ГУ ДПС у Харківській області на виконання постанови суду від 11.03.2026, інформація щодо надання заперечень/зауважень/ оскаржень на Акт перевірки та податкові повідомлення-рішення, станом на 18.03.2026 до ГУ ДПС у Харківській області не надходила.
З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що дії ОСОБА_1 , який займає посаду директора ТОВ «КОРПОРАЦІЯ ЗДОРОВ`Я», за ознаками ч. 1 ст. 163-1 КУпАП кваліфіковані правильно, оскільки він порушив порядок ведення податкового обліку, а саме вимоги: пп.44.1, 44.2 ст. 44, п. 134.1.1 п.134.1 ст. 134 п. 135.1 ст. 135, п. 188.1 ст. 188 Податкового кодексу України; п.п. 134.1.1 п.134.1 ст.134 п. 135.1 ст. 135 Податкового кодексу України; п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України; пп. 124.1 ст. 124 Податкового кодексу України; п.п. 266.3.3. п.266.3, п.п. 266.7.5 п.266.7, п.п. 266.9.1. п.266.9 ст. 266 Податкового кодексу України; п. 63.3 ст.63 Податкового кодексу України.
Відповідно до ч.2 ст.38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті.
Чинний КУпАП не містить визначення триваючого правопорушення.
Верховний Суду постанові від 11 квітня 2018 року у справі №804/401/17 зазначив, що триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.
В той же час, вважається, що триваючі правопорушення припиняються у разі виявлення факту цих правопорушень компетентним органом при проведенні перевірок, в тому числі, при виявленні таких проступків, як відсутність обліку доходів та витрат щодо яких встановлена обов`язкова форма обліку, бухгалтерського обліку об`єктів оподаткування, ведення його із порушенням національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку та інші правопорушення, пов`язані з нарахуванням податків, встановити які можливо лише під час проведення документальної перевірки на підставі первинних документів.
Оскільки порушення ведення податкового обліку могло бути виявлено лише в ході проведення перевірки дотримання податкового законодавства, таке правопорушення є триваючим, а отже строк притягнення особи до відповідальності рахується з моменту виявлення правопорушення, в даному випадку з 20.02.2026у (дата складання акту документальної планової виїзної перевірки ТОВ " КОРПОРАЦІЯ " ЗДОРОВ`Я" з питань контролю за дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства)
З огляду на зазначене, суд доходить висновку, що строки притягнення до адміністративної відповідальності директора ТОВ «КОРПОРАЦІЯ ЗДОРОВ`Я»  ОСОБА_1 за ч.1 ст.163-1 КУпАП, на даний час не сплили.
Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і порядку, встановлених законом. Провадження у справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами (ст. 23 КУпАП).
Аналізуючи докази по справі з точки зору їх допустимості, об`єктивності та достатності, за відсутності будь-яких суперечностей, суд вважає вину директора ТОВ «КОРПОРАЦІЯ ЗДОРОВ`Я» ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, доведеною повністю.
Відповідно до ст.33 КУпАП суд при накладенні стягнення враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.
Обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, судом не встановлено.
Даних, що характеризують особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, ані ОСОБА_1 , ані особою, яка складала адміністративний матеріал, суду не надано.
Враховуючи характер вчиненого правопорушення, ступінь вини, обставини справи, та те, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується для виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, з метою дотримання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, суд дійшов до висновку, що необхідним та достатнім є вид адміністративного стягнення в межах санкції ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.
Згідно з положеннями ст.40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.
Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 665,60 грн.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 245, 283,284 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Накласти на  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , стягнення у вигляді штрафу у розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, в сумі 170 (сто сімдесят) грн. 00 коп. на користь держави за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП.
Стягнути з  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , судовий збір на користь держави в розмірі 665 (шістсот шістдесят п`ять) гривень 60 копійок.
Відповідно до частини 1,4 статті 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати штрафу на місці вчинення адміністративного правопорушення документ, що підтверджує його сплату, або його копія не пізніше трьох робочих днів після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, надсилається правопорушником до органу (посадовій особі), який виніс постанову про накладення цього штрафу.
Роз`яснити  ОСОБА_1 , що у разі несплати штрафу у строк, установлений ч. 1 ст. 307 цього КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем його проживання, роботи або за місцезнаходженням майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення стягується: подвійний розмір штрафу, зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень.
Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 10 днів з дня винесення постанови.
Постанова набирає чинність після закінчення 10-ти денного строку на її оскарження, та може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців.

Суддя - С.М. Лисиченко