КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 квітня 2026 року № 320/58904/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Марич Є.В., розглянувши порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Відділу освіти, молоді, фізичної культури і спорту Макарівської селищної ради до Північного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "УКРБУДІНЖИНІРИНГ", про визнання протиправними дій,
в с т а н о в и в:
Відділ освіти, молоді, фізичної культури і спорту Макарівської селищної ради (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Північного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області (далі - відповідач), третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "УКРБУДІНЖИНІРИНГ" (далі - третя особа) про визнання протиправним та скасування висновку Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про результати моніторингу закупівлі робіт «Капітальний ремонт будівлі Маковищанської гімназії Макарівської селищної ради Бучанського району Київської області за адресою: Київська область Бучанський район с. Маковище вул. Центральна, 46-б», оголошення UA-2024-08-06-007186-a.
Позивач не погоджується з викладеними у спірному висновку доводами та вважає, що тендерна пропозиція третьої особи відповідала вимогам тендерної документації та законодавчо встановленим вимогам.
Відповідно до розпорядження керівника апарату суду та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу за наведеним позовом передано для розгляду судді Донцю В.А.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду відкрито провадження у справі, постановлено здійснити розгляд за правилами спрощеного позовного провадження.
Згідно автоматизованого розподілу судової справи між суддями у зв`язку із звільненням з посади судді Донця В.А. , справу передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Маричу Є.В.
Ухвалою суду від 08.05.2025р. справу № 320/58904/24 за наведеним позовом прийнято до провадження суддею Маричем Є.В., вирішено здійснювати її розгляд у спрощеному провадженні без призначення судового засідання.
Від відповідача надійшов відзив на адміністративний позов, відповідно до якого відповідач просив відмовити в задоволенні позовних вимог.
Позивачем до суду подано відповідь на відзив.
Відповідач надав до суду заперечення на відповідь на відзив.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.
Відповідно до ст. 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII (далі Закон № 2939-XII), головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належить суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Основні завдання, повноваження і права Північного офісу Держаудитслужби визначено нормами Закону № 2939-XII, статтею 113 Бюджетного кодексу України від 08.07.2010 № 2456-VI, Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету міністрів України від 03.02.2016 № 43, та Положенням про Північний офіс Держаудитслужби, затвердженим наказом Державної аудиторської служби України від 02.06.2016 № 23, та іншими нормативно-правовими актами. Статтею 5 Закону № 2939-ХІІ передбачено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VІII (далі Закон № 922-VIІI).
Пунктом 14 частини 1 статті 1 Закону № 922-VІII визначено, що моніторинг закупівлі це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель регламентовано статтею 8 Закону № 922-VІII, якою передбачено, що моніторинг закупівлі здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальними органами.
Північний офіс Держаудитслужби, відповідно до п. 1 Положення про Північний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 № 23, є міжрегіональним територіальним органом Держаудитслужби, яка, відповідно до постанови КМ України від 03.02.2016 № 43, є центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
З огляду на викладене, Північний офіс Держаудитслужби наділений повноваженнями щодо здійснення моніторингу публічних закупівель у порядку, встановленому Законом № 922-VІII.
Відділом освіти, молоді, фізичної культури і спорту Макарівської селищної ради (далі - Позивач, Замовник) на виконання вимог Закону України «Про публічні закупівлі» в електронній системі закупівель «PROZORRO» проведено відкриті торги на закупівлю робіт (код ДК 021:2015: 45453000-7 - Капітальний ремонт і реставрація) «Капітальний ремонт будівлі Маковищанської гімназії Макарівської селищної ради Бучанського району Київської області за адресою: Київська область Бучанський район с. Маковище вул. Центральна, 46-б», оголошення UA-2024-08-06- 007186-a. Посилання на електронний ресурс - https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2024- 08-06-007186-a.
Відповідно до реєстру отриманих тендерних пропозицій участь у закупівлі прийняли два учасники: ТОВ «УКРБУДІНЖИНІРІНГ» та ТОВ «АСТОН ЛЮКС».
За результатами розгляду тендерної пропозиції ТОВ «УКРБУДІНЖИНІРІНГ», встановлено, що вона відповідає умовам, визначеним в тендерній документації та вимогам до предмета закупівлі.
Протокольним рішенням № 97 від 17.09.2024р. ТОВ «УКРБУДІНЖИНІРІНГ» обрано переможцем закупівлі та йому через електронну систему закупівель надіслано повідомлення про намір укласти договір про закупівлю.
За результатами процедури закупівлі 01.11.2024р. між позивачем та ТОВ «УКРБУДІНЖИНІРІНГ» укладено договір підряду № КV05В_1.
Разом з тим, згідно Наказу від 25.10.2024р. № 91-з «Про початок моніторингу процедур закупівель», Управлінням Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області (далі - Відповідач) розпочато моніторинг вищезазначеної закупівлі.
Відповідно до Наказу від 25.10.2024 №91-з, підставою для здійснення моніторингу закупівлі є виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.
Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» (надалі - Закон), із урахуванням вимог Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року №1178 в редакції чинній на час здійснення закупівлі (надалі - Постанова №1178, Особливості), розгляду тендерної пропозиції, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, внесення змін до договору та їх оприлюднення.
Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель Відділу освіти, молоді, фізичної культури і спорту Макарівської селищної ради (далі - Замовник) на 2024 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію із змінами, затверджену рішеннями уповноваженої особи (протоколи від 06, 12, 22 серпня 2024 року), звернення за роз`ясненнями щодо тендерної документації від 07, 15 серпня 2024 року, відповіді Замовника від 09, 22 серпня 2024 року, реєстр отриманих тендерних пропозицій, тендерну пропозицію Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрбудінжинірінг», протокол розкриття тендерних пропозицій, вимогу про усунення невідповідностей до 13:06 год. 14 вересня 2024 року, протокол щодо прийняття рішення уповноваженою особою від 17 вересня 2024 року №97, повідомлення про намір укласти договір, договір від 01 листопада 2024 року №KV05B_11 (надалі - Договір), повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю, додаткову угоду від 01 листопада 2024 року №1 та пояснення (інформацію та документи) Замовника, отримані 05, 11 листопада 2024 року через електронну систему закупівель.
Відповідно до вимог абзацу 2 пункту 54 Постанови №1178 фізична/юридична особа має право не пізніше ніж за три дні до закінчення строку подання тендерної пропозиції звернутися через електронну систему закупівель до замовника за роз`ясненнями щодо тендерної документації та/або звернутися до замовника з вимогою щодо усунення порушення під час проведення тендеру (далі - звернення). Усі звернення автоматично оприлюднюються в електронній системі закупівель без ідентифікації особи, яка звернулася до замовника. Замовник повинен протягом трьох днів з дня їх оприлюднення надати відповідь на звернення та оприлюднити його в електронній системі закупівель.
За результатами моніторингу процедури закупівлі установлено, що під час проведення закупівлі в електронній системі закупівель без ідентифікації особи 15 серпня 2024 року оприлюднено звернення за роз`ясненням до Замовника щодо змісту тендерної документації.
Проте Замовником, на порушення вимог абзацу 2 пункту 54 Постанови №1178, надано відповідь на зазначене звернення 22 серпня 2024 року, тобто з перевищенням триденного строку з дня його оприлюднення.
Також моніторингом установлено, що у підпункті 1.4 пункту 1 додатку 10 тендерної документації Замовником встановлено вимогу щодо наявності фінансової спроможності протягом 5 останніх календарних років, що підтверджується наданням фінансової звітності (в залежності від організаційно-правової форми учасника): копії балансів учасника (форма № 1), а для суб`єктів малого підприємництва - копії фінансового звіту учасника-суб`єкта малого підприємництва (форма № 1-м); для учасників торгів - юридичних осіб - копії звітів про фінансові результати учасника (форма № 2), а для суб`єктів малого підприємництва - копії фінансових звітів учасника-суб`єкта малого підприємництва (форма № 2-м), копії звітів про рух грошових коштів.
У разі, якщо учасник торгів є юридична чи фізична особа, яка відповідно до норм чинного законодавства не складає документи, зазначені у цьому підпункті, такий учасник подає у складі пропозиції копії тих документів, які є документами фінансової звітності для нього.
Фінансова спроможність учасника закупівлі відповідає критерію, за умови, якщо середньорічний оборот (середнє арифметичне значення річних оборотів) протягом 5 останніх календарних років (загальний досвід роботи не менше 4 років) становить не менше ніж 30% від очікуваної вартості предмета закупівлі, вказаної Замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів.
Під річним оборотом (тотожним обсягу річного доходу) розуміються всі доходи учасника протягом року: зокрема для учасника юридичної особи: чистий дохід від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) + Інші операційні доходи + Інші доходи.
На виконання вищевказаних вимог учасником ТОВ «Укрбудінжинірінг» в складі тендерної пропозиції надано копії фінансових звітів малого підприємства за 2019 - 2023 роки.
Відповідно до фінансових звітів малого підприємства за 2019, 2020 роки чистий дохід від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) (код рядка 2000) у 2019 році ТОВ «Укрбудінжинірінг» становить 612640,7 тис. грн.
Однак, згідно з даними фінансового звіту малого підприємства за 2020 рік, розміщеного цим учасником в складі своїх тендерних пропозицій в інформаційно-телекомунікаційній системі публічних закупівель Prozorro (по закупівлях ID: UA-2024-05-08-007178-a, UA-2024-04-26-004126-a, UA-2024-04-10-011385-a, UA-2024-04-10-010340-a, UA-2024-02-05-015003-a), а також оприлюдненого в інформаційно-аналітичній системі пошуку і обробки інформації у сфері господарської та інших видів діяльності системи - програмної продукції «YouControl» чистий дохід від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) (код рядка 2000) за 2019 рік (аналогічний період попереднього року) становить 25189,0 тис. грн. Крім того, згідно з оприлюдненим фінансовим звітом малого підприємства за 2019 рік в інформаційно- аналітичній системі пошуку і обробки інформації у сфері господарської та інших видів діяльності системи - програмної продукції «YouControl» чистий дохід від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) (код рядка 2000) у 2019 році становить 25000 - 26000 тис. грн.
Отже, учасник ТОВ «Укрбудінжинірінг» зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою під час визначення результатів відкритих торгів.
Відповідно до пункту 42 Постанови №1178 замовник має право звернутися за підтвердженням інформації, наданої учасником/ переможцем процедури закупівлі, до органів державної влади, підприємств, установ, організацій відповідно до їх компетенції. У разі отримання достовірної інформації про невідповідність учасника процедури закупівлі вимогам кваліфікаційних критеріїв, наявність підстав, визначених пунктом 47 Постанови №1178, або факту зазначення у тендерній пропозиції будь-якої недостовірної інформації, що є суттєвою під час визначення результатів відкритих торгів, замовник відхиляє тендерну пропозицію такого учасника процедури закупівлі.
Однак, Замовник не скористався своїм правом щодо звернення за підтвердженням інформації, наданої учасником процедури закупівлі, до органів державної влади, підприємств, установ, організацій відповідно до їх компетенції.
Окрім цього, моніторингом установлено, що інші операційні доходи (код рядка 2120) та інші доходи (код рядка 2240) у фінансових звітах малого підприємства за 2019-2024 роки відсутні. А відтак середньорічний оборот (середнє арифметичне значення річних оборотів) відповідно до даних фінансових звітів, розміщених на сайті «YouControl», протягом 5 останніх календарних років становить менше ніж 30% від очікуваної вартості предмета закупівлі ((25189,0 тис. грн (2019 рік) + 39284,5 тис. грн (2020 рік) + 22286,8 тис. грн (2021 рік) + 0 тис. грн (2022 рік) + 13656,8 тис. грн (2023 рік))/5 = 20083,42 тис. грн 
На запит Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області (далі - Управління) від 31 жовтня 2024 року про надання пояснень, зокрема, щодо виконання вимог тендерної документації учасником ТОВ «Укрбудінжинірінг» стосовно його фінансової спроможності та підтвердження середньорічного обороту протягом 5 останніх календарних років не менше ніж 30% від очікуваної вартості предмета закупівлі, Замовник зазначив, що «Згідно даних вебсайту https://youcontrol.com.ua/ чистий дохід від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) ТОВ «Укрбудінжинірінг» складає: 2019 рік - 25189,0 тис. грн.; 2020 рік - 39284,5 тис. грн.; 2021 рік - 22286,8 тис. грн.; 2022 рік - 0 тис. грн.; 2023 рік - 13656,8 тис. грн. Відповідно до пункту 2.1. Національного положення (стандарту) бухгалтерського обліку 25 «Спрощена фінансова звітність», затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 25 лютого 2000 року №39 у статті «Чистий дохід від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг)» відображається дохід від реалізації продукції, товарів, робіт і послуг без непрямих податків і зборів та інших вирахувань з доходу.
Таким чином, виходячи із вимог діючого законодавства з питань фінансової звітності показники чистого доходу від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) подаються в тому числі без урахування ПДВ. Учасник, ТОВ «Укрбудінжинірінг», є платником податку на додану вартість. Тендерна документація містить детальний опис розуміння поняття річного обороту, проте не містить обмеження щодо системи оподаткування учасників.
Отже, при визначенні критерію оцінки щодо підтвердження його фінансової спроможності стосовно середньорічного обороту протягом 5 останніх календарних років не менше ніж 30% від очікуваної вартості предмета закупівлі учасник, ТОВ «Укрбудінжинірінг», з урахуванням системи оподаткування учасника має наступну фінансову спроможність: 2019 рік - 30226,8 тис. грн. з ПДВ; 2020 рік - 47141,4 тис. грн. з ПДВ; 2021 рік - 26744,16 тис. грн. з ПДВ; 2022 рік - 0 тис. грн. з ПДВ; 2023 рік - 16388,16 тис. грн. з ПДВ. Отже, сумарний показник складає 120500,52 тис. грн., а відтак середньорічний оборот (середнє арифметичне значення річних оборотів) протягом 5 останніх календарних років становить 24100,104 тис. грн., що є більш 30% від очікуваної вартості предмета закупівлі 74915,58 тис. грн».
Водночас надане Замовником пояснення не спростовує виявлене порушення, оскільки у пункті 3 розділу І «Загальні положення» Національного положення (стандарт) бухгалтерського обліку 1 «Загальні вимоги до фінансової звітності», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 07 лютого 2013 року №73 (далі - П(С)БО 1) визначено, що чистий дохід від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) - дохід, що визначається шляхом вирахування з доходу від реалізації продукції, товарів, робіт, послуг (у тому числі платежів від оренди об`єктів інвестиційної нерухомості) наданих знижок, вартості повернутих раніше проданих товарів, доходів, що за договорами належать комітентам (принципалам тощо), та податків і зборів.
У той же час, згідно з пунктом 2 розділу ІІ «Склад та елементи фінансової звітності» П(С)БО 1 для мікропідприємств, малих підприємств, які визнані такими відповідно до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», непідприємницьких товариств, представництв іноземних суб`єктів господарської діяльності встановлюється скорочена за показниками фінансова звітність у складі балансу і звіту про фінансові результати, форма і порядок складання яких визначаються Національним положенням (стандартом) бухгалтерського обліку 25 «Спрощена фінансова звітність», затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 25 лютого 2000 року №39 (далі -П(С)БО 25).
Так, пунктом 1 розділу І П(С)БО 25 установлено зміст і форму фінансової звітності малого підприємства в складі Балансу (форма № 1-м) і Звіту про фінансові результати (форма № 2-м) та порядок її заповнення. Показники цих звітів наводяться у тисячах гривень з одним десятковим знаком.
Згідно з пунктом 5.1. розділу II. «Фінансова звітність малого підприємства» П(С)БО 25 у статті «Чистий дохід від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг)» відображається дохід від реалізації продукції, товарів, робіт і послуг без непрямих податків і зборів та інших вирахувань з доходу.
Також у тендерній документації зазначено чітку вимогу до поняття річного обороту, а саме, під річним оборотом (тотожним обсягу річного доходу) розуміються всі доходи учасника протягом року для учасника юридичної особи: чистий дохід від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) + Інші операційні доходи + Інші доходи (підпункт 1.4 пункту 1 додатку 10 тендерної документації).
Відповідно до пункту 3 Постанови №1178 замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням Постанови №1178 та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.
З огляду на викладене, Замовник на порушення вимог абзацу 2 пункту 1 частини першої статті 31 Закону не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «Укрбудінжинірінг» як таку, що не відповідає кваліфікаційному критерію, установленому статтею 16 Закону, а натомість уклав з ним Договір.
Згідно з Договором, строк його дії становить до 31 грудня 2024 року. Додатковою угодою від 01 листопада 2024 року №1, у зв`язку зі зміною обсягів фінансування видатків на 2025 рік, Замовник продовжив вказаний строк до 31 грудня 2025 року.
Учасник-переможець ТОВ «Укрбудінжинірінг» до укладання Договору надав забезпечення виконання договору (банківська гарантія від 25 вересня 2024 року №119175/V-2827, видана Акціонерним товариством «Альтбанк»), на суму 3 645 672,27 грн терміном дії до 31 грудня 2024 року.
Пунктом 9 частини першої статті 1 Закону визначено, що забезпечення виконання договору про закупівлю є надання забезпечення виконання зобов`язань учасником перед замовником за договором про закупівлю.
Поряд з цим, відповідно до пункту 17 Постанови №1178 договір про закупівлю за результатами проведеної закупівлі згідно з пунктами 10 і 13 Постанови №1178 укладається відповідно до Цивільного і Господарського кодексів України з урахуванням положень статті 41 Закону, крім частин другої - п`ятої, сьомої - дев`ятої статті 41 Закону, та Постанови №1178.
Відповідно до статті 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. У разі зміни договору зобов`язання сторін змінюються відповідно до змінених умов щодо предмета, місця, строків тощо (частина перша статті 653 Цивільного кодексу України).
Згідно із статтею 650-1 Цивільного кодексу України сторони договору можуть погодити перелік запевнень, що надаються стороною або сторонами щодо обставин, які мають значення для укладення, виконання або припинення такого договору. Сторона, яка умисно або з необережності надала іншій стороні неправдиві запевнення про обставини, що мають значення для укладення, виконання або припинення договору, зобов`язана відшкодувати стороні, яка покладалася на такі запевнення, збитки, завдані у зв`язку з неправдивістю таких запевнень, якщо інше не передбачено договором.
Також статтею 27 Закону передбачено, що замовник має право вимагати від переможця процедури закупівлі внесення ним не пізніше дати укладення договору про закупівлю забезпечення виконання такого договору, якщо внесення такого забезпечення передбачено тендерною документацією.
У пункті 7 розділу VI «Результати торгів та укладання договору про закупівлю» тендерної документації Замовник визначив вимогу до забезпечення виконання договору, а саме учасник- переможець повинен внести не пізніше дати укладення договору про закупівлю забезпечення виконання такого договору - банківську гарантію. Розмір забезпечення має складати 5 % від вартості договору. Банківська гарантія повинна діяти протягом всього строку дії договору про закупівлю.
Також, відповідно до пункту 4.4.22 Договору, підрядник зобов`язаний надати Замовнику забезпечення виконання договору у розмірі 5% від його вартості з терміном дії до повного завершення робіт за Договором, а в разі продовження з об`єктивних причин строків реалізації Договору - продовжити термін дії такого забезпечення.
На запит Управління про надання пояснень (інформації та документів) щодо виконання вимоги тендерної документації в частині внесення переможцем торгів ТОВ «Укрбудінжинірінг» забезпечення виконання Договору з урахуванням внесених змін до нього, Замовник зазначив, що «Переможцем торгів ТОВ «Укрбудінжинірінг» виконані вимоги пункту 7 Розділу VI «Результати торгів та укладання договору про закупівлю» тендерної документації в частині внесення ним не пізніше дати укладення договору про закупівлю забезпечення його виконання: банківської гарантії у розмірі забезпечення 5 % від вартості Договору, що підтверджується банківською гарантією від 25 вересня 2024 року №119175/V-2827.
Додатковою угодою від 01 листопада 2024 року №1 до Договору за ініціативою Замовника було продовжено строк дії договору про закупівлю та строк виконання зобов`язань щодо виконання робіт. Після підписання Договору та подальшого внесення змін до нього відсутня технічна можливість завантаження будь-яких документів Учасником». 
Зважаючи на зазначене, учасник-переможець ТОВ «Укрбудінжинірінг» не продовжив термін дії банківської гарантії від 25 вересня 2024 року №119175/V-2827 на весь строк дії Договору, а саме з 01 січня 2025 року по 31 грудня 2025 року, що передбачено вимогами тендерної документації та умовами Договору.
Таким чином, за результатами аналізу питання щодо своєчасності надання роз`яснень на звернення щодо тендерної документації установлено порушення абзацу 2 пункту 54 Постанови №1178.
За результатами аналізу питання щодо дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Укрбудінжинірінг» встановлено порушення вимог абзацу 2 пункту 1 частини першої статті 31 Закону.
За результатами аналізу питань щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації щодо закупівлі, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону із урахуванням вимог Постанови №1178, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, внесення змін до договору та його оприлюднення - порушень не установлено.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області зобов`язало здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
19.11.2024 відповідачем в електронній системі закупівель «Prozorro» оприлюднено наведений висновок про результати моніторингу закупівлі.
Відповідно до пункту 3 Особливостей Замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі відповідно до Закону з урахуванням цих Особливостей.
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 31 Закону № 922-VIII, Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель як таку, що не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону.
Однак, у порушення пункту 1 частини 1 статті 31 Закону № 922-VIII, Замовник не відхилив тендерну пропозицію ТОВ "УКРБУДІНЖИНІРИНГ", як таку, що не відповідає кваліфікаційним вимогам до учасника процедури закупівлі установленим статтею 16 цього Закону № 922-VIII.
Таким чином, Північним офісом Держаудитслужби обґрунтовано включені дані порушення до висновку про результати моніторингу закупівлі.
Щодо посилання позивача на те, що підписання наказу про початок проведення моніторингу процедури закупівлі від 25.10.2024 № 91-з та висновку про результати моніторингу процедури закупівлі від 19.11.2024 № UA-2024-08-06-007186-a не уповноваженою законом особою, слід звернути увагу на наступне.
Згідно з Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення №43) Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Підпунктом 27 пункту 11 цього положення передбачено повноваження Голови Держаудитслужби щодо надання в межах повноважень, передбачених законом, доручення, обов`язкові для виконання державними службовцями і працівниками апарату Держаудитслужби та її міжрегіональних територіальних органів.
Також, підпунктом 8 пункту 11 Положення №43 визначено, що Голова Держаудитслужби розподіляє обов`язки між своїми заступниками.
Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.2016 №266 «Про утворення міжрегіональних територіальних органів Державної аудиторської служби» утворено як юридичні особи публічного права міжрегіональні територіальні органи Державної аудиторської служби.
Відповідно до пункту 1 Положення про Північний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 №23 (далі - Положення №23) Північний офіс Держаудитслужби підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом, у складі якого утворюються як структурні підрозділи управління, одне з яких розташоване у Вінницькій області.
На території інших адміністративно-територіальних одиниць Офіс та управління здійснюють реалізацію державного фінансового контролю за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників.
Відповідно до пункту 1 Положення про Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області затвердженого наказом Північного офісу Держаудитслужби від 20.10.2016 №18, зі змінами (далі - Положення №18) (копія положення додається), Управління є структурним підрозділом Північного офісу Держаудитслужби.
Варто зауважити, що підпунктом 7 частини 1 статті 4 КАС України, суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, орган військового управління, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.
В пункті 2 Положення про Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області, затвердженого наказом Північного офісу Держаудитслужби від 20.10.2016 №18 (далі - Положення №18) зазначено, що Управління у своїй діяльності керується дорученнями Голови Держаудитслужби, його першого заступника та заступника.
Враховуючи вищенаведене, в Наказі № 91-з зазначено, що моніторинг закупівлі здійснюється на підставі доручення заступника голови Держаудитслужби від 23.10.2024 №003100-18/13263-2024.
Пунктом 4 Положення № 18 визначено повноваження Управління, зокрема, реалізація державного фінансового контролю через здійснення, моніторингу закупівель (підпункт 2), здійснення контролю за дотриманням законодавства про закупівлі (підпункт 3).
Підпунктом 16 пункту 10 Положення № 18 передбачено, що Начальник Управління приймає рішення про початок моніторингу закупівлі, про призначення перевірки закупівлі, про зупинення рішення органу державного фінансового контролю щодо початку моніторингу закупівлі, затверджує висновки про результати моніторингу закупівлі.
Зважаючи на вищевикладене, керуючись підпунктом 2 пункту 5 Положення №18, начальником Управління правомірно підписано Наказ №91-з та затверджено Висновок.
Щодо правомірності проведення моніторингу процедури закупівлі UА-2024- 08-06-007186-а.
Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості).
Пунктом 3 Особливостей встановлено для замовників, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону України від 25.12.2015 №922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922), проводити закупівлі відповідно до Закону №922 з урахуванням цих Особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом №922.
Згідно з пунктом 23 Особливостей, Держаудитслужба та її міжрегіональні територіальні органи здійснюють моніторинг процедур закупівель, спрощених закупівель, а також закупівель, за якими в електронній системі закупівель оприлюднюється звіт про договір про закупівлю, укладений без застосування електронної системи закупівель, у порядку, встановленому статтею 8 Закону №922.
Так, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав (частина 2 статті 8 Закону №922):
1) дані автоматичних індикаторів ризиків;
2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Зауважуємо, що частина 2 статті 8 Закону №922 пов`язує можливість проведення моніторингу закупівлі саме з фактом виявлення органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, не конкретизуючи при цьому шляхи її виявлення.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:
- інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;
- інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Тому факт виявлення органом державного фінансового контролю ознак порушення законодавства у сфері публічних закупівель шляхом аналізу інформації, що міститься в електронній системі закупівель, сам по собі є окремою підставою для початку моніторингу відповідно до пункту 4 частини 2 статті 8 Закону №922.
Дана позиція знаходить своє підтвердження в постанові Верховного Суду від 31.03.2020.
Так, Управлінням 25.10.2024 оприлюднено наказ про початок моніторингу процедури закупівлі №91-з (далі - Наказ №91-з) на вебпорталі «Prozorro», в якому зазначено підставу проведення моніторингу закупівлі, яка сформульована відповідно до пункту 4 частини 2 статті 8 Закону №922 - виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.
Згідно з частиною 3 статті 8 Закону №922, повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Таким чином, Управлінням, відповідно до вимог статті 8 Закону №922, прийнято та оприлюднено Наказ №91-з у відповідності до вимог законодавства.
Щодо зобов`язання здійснити заходи щодо усунення порушення, як на підставу позовних вимог позивач посилається на неконкретизованість висновку.
Закон №922 є спеціальним законом, яким відповідач керується при здійсненні моніторингу публічних закупівель.
Відповідно до пункту 5 частини сьомої статті 8 Закону №922 відповідач обов`язково у висновку про результати моніторингу закупівлі зазначає зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, причому наказом Міністерства фінансів України 08.09.2020 № 552, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01.10.2020 за № 958/35241 «Про затвердження форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядку його заповнення» затверджено, зокрема форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, який складається зі вступної частини, в якій зазначається інформація про закупівлі, предмет закупівлі, інформація про оприлюднення та застосовану процедуру закупівлі, підстави здійснення моніторингу та дата початку моніторингу, та констатуючої частини, де зазначається дата закінчення моніторингу та інформація про результати моніторингу, висновок про наявність чи відсутність порушення та зобов`язання щодо його усунення у разі виявлення.
Слід також звернути увагу, що зазначені норми надають відповідачу повноваження щодо зазначення у висновку зобов`язання про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель і не встановлюють конкретного переліку заходів (варіантів поведінки), спрямованих на усунення таких порушень.
Конкретний захід (варіант поведінки), спрямований на усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель відповідач визначає самостійно відповідно до наданих йому Законом №922 повноважень.
Як встановлено з матеріалів справи, відповідач склав спірний висновок із зазначенням необхідної інформації, як того вимагають зазначені норми законодавства, зокрема, у пункті 1 розділу ІІ міститься опис порушень законодавства у сфері публічних закупівель; у пункті 3 зобов`язання щодо усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, а саме: зобов`язання здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/ нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель та керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону №922, відповідач зобов`язав замовника здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
З викладеного слідує, що відповідач зазначив один із способів, шляхів усунення виявленого порушення, який є чітким і зрозумілим, та є тим «конкретним способом усунення виявлених під час моніторингу порушень».
Відповідно до частини шостої статті 1 Закону №922 договір про закупівлю -господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.
Частиною першою статті 41 Закону №922 визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України за особливостями, визначеними Законом №922.
Позаяк замовник уклав договір за результатами процедури закупівлі, проведеної з порушеннями вимог Закону №922, відповідач зобов`язав його здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, шляхом припинення зобов`язань за договором.
У постанові від 29.10.2021 у справі №160/9990/20 Верховний Суд зазначив таке: «У справі, що розглядається, відповідно до змісту оскаржуваного висновку Східний офіс Держаудитслужби зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору від 31.07.2020 №72.
Отже, контролюючий орган вказав спосіб усунення недоліків, виявлених при проведенні процедури закупівлі, шляхом припинення зобов`язання за укладеним договором між позивачем та переможцем торгів. Враховуючи наведене, висновок суду апеляційної інстанції, що відповідачем у спірному висновку не визначено способу усунення виявлених під час моніторингу порушень, є неправильним».
Верховний Суд у своїх постановах від 31.01.2023 №260/2993/21, від 09.02.2023 у справі №520/6848/21, від 11.04.2024 у справі №440/17864/21, зазначив, що «…Варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан. У разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону №922 повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.
Отже, у разі дотримання вимог Закону України «Про публічні закупівлі» відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір не було б укладено.
Відповідно до частини першої статті 41 Закону №922 договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом…
Таким чином, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору. Як вбачається зі змісту висновку, відповідач конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність. Тобто вимоги, зазначені у спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі шляхом розірвання договору, підлягали виконанню.».
Відповідно до частини першої статті 41 Закону № 922 договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Статтею 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Відповідно до частини другої статті 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.
Відповідно до частини першої статті 215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.
Таким чином, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.
Тобто вимоги, зазначені у спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі шляхом розірвання договору, підлягають виконанню.
Аналогічні висновки були висловлені Верховним Судом у справах №420/693/21(постанова від 26.10.2022), №200/10092/20-а (постанова від 10.11.2022), №280/8475/20 (постанова від 24.01.2023), №260/2993/21 (постанова від 31.01.2023), №520/6848/21 (постанова від 09.02.2023), №160/18075/22 (постанова від 22.02.2024).
Крім того, Верховний Суд у постанові від 24.02.2024 у справі №160/18075/22 наголосив, що проведення публічних закупівель, в першу чергу, направлене на забезпечення потреб держави, територіальних громад або об`єднаних територіальних громад. Отже, укладаючи договір за результатами проведення публічної закупівлі, держава фактично має право контролю за проведенням закупівлі, враховуючи і етап укладення та виконання договору.
Варто також зазначити, що захід усунення виявлених порушень у вигляді припинення зобов`язань за договором, є заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють зловживання і корупційні дії.
Водночас, має враховуватися принцип співмірності наслідків такого заходу з тим порушенням, які виявлені та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг і публічними інтересами.
Статтею 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» передбачено право органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.
В адміністративному судочинстві принцип верховенства права зобов`язує суд надавати законам та іншим нормативно-правовим актам тлумачення у спосіб, який забезпечує пріоритет прав людини при вирішенні справи. Тлумачення законів та нормативно-правових актів не може спричиняти несправедливих обмежень прав людини.
Предметом регулювання ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод є втручання держави у право на мирне володіння майном. У практиці ЄСПЛ (серед багатьох інших, наприклад, рішення ЄСПЛ у справах «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» від 23.09.1982, «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» від 21.02.1986, «Щокін проти України» від 14.10.2010, «Сєрков проти України» від 07.07.2011, «Колишній король Греції та інші проти Греції» від 23.11.2000, напрацьовано три критерії, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання у право особи на мирне володіння майном із гарантіями ст.1 Першого протоколу до Конвенції, а саме: чи є втручання законним; чи має воно на меті суспільний, публічний інтерес; чи є такий захід (втручання у право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.
Втручання держави у право на мирне володіння майном є законним, якщо здійснюється на підставі закону нормативно-правового акта, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким і передбачуваним з питань застосування та наслідків дії його норм.
Втручання є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення суспільного, публічного інтересу втручання держави у право на мирне володіння майном може бути виправдано за наявності об`єктивної необхідності у формі суспільного, публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності.
Саме національні органи влади мають здійснювати первісну оцінку наявності проблеми, що становить суспільний інтерес, вирішення якої б вимагало таких заходів. Поняття суспільний інтерес має широке значення (рішення від 23.11.2000 у справі «Колишній король Греції та інші проти Греції»).
Крім того, ЄСПЛ також визнає, що й саме по собі правильне застосування законодавства, безперечно, становить «суспільний інтерес» (рішення ЄСПЛ від 02.11.2004 у справі «Трегубенко проти України»).
Критерій «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання.
«Справедлива рівновага» передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар».
При цьому з питань оцінки «пропорційності» ЄСПЛ, як і з питань наявності «суспільного», «публічного» інтересу, визнає за державою досить широку «сферу розсуду», за винятком випадків, коли такий «розсуд» не ґрунтується на розумних підставах.
Аналізуючи викладене, вимога відповідача про зобов`язання замовника вжити заходів щодо розірвання договору, в цьому випадку визначена не з формальних причин та є співмірною, оскільки замовник порушив вимоги Закону №922.
З урахуванням означеного суд дійшов висновку, що відповідач правомірно зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку.
Отже, відповідач при встановленні зобов`язання щодо усунення порушення законодавства у сфері закупівель чітко дотримувався норм та вимог, встановлених Законом №922 та жодним чином не порушив прав та охоронюваних інтересів позивача.
Відповідно до абзацу другого частини першої статті 8 Закону №922 моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Зі свого боку, за результатами моніторингу посадова особа Держаудитслужби складає висновок про результати моніторингу процедури закупівлі із зазначенням зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Оскільки положеннями законодавства не встановлено конкретного переліку заходів (варіантів поведінки, способі), спрямованих на усунення таких порушень, у відповідача наявні дискерційні повноваження щодо самостійного визначення такого заходу в залежності від виявленого порушення.
Отже, відповідач має право за результатами моніторингу у висновку про результати проведеного моніторингу публічної закупівлі визначати один із способів усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язання, позаяк такий висновок був складений під час дії договору, що може свідчити про можливість замовником виконати висновок.
Згідно з частиною дев`ятою статті 41 Закону №922 у разі закінчення строку дії договору про закупівлю, виконання договору про закупівлю або його розірвання замовник обов`язково оприлюднює звіт про виконання договору про закупівлю. При цьому, в електронній системі закупівель подією, що підтверджує факт виконання договору та відсутності договірних зобов`язань у сторін є опублікування звіту про виконання договору, що автоматично змінює статус процедури в електронній системі закупівель.
Водночас, матеріали справи не містять відомостей щодо оприлюднення позивачем станом на момент складення оскаржуваного висновку в електронній системі закупівель інформації про виконання договору.
Оскільки предметом моніторингу слугує не лише питання розгляду тендерних пропозицій учасників, а також укладання договору про закупівлю, то внесення змін до умов договору та їх оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця тощо, суд дійшов висновку про правомірне здійснення відповідачем моніторингу процедури закупівлі на стадії виконання договору.
Інших доводів, що можуть вплинути на правильність вирішення судом спору, що розглядається, матеріали справи не містять.
Таким чином, у задоволенні позову слід відмовити.
Враховуючи положення статті 139 КАС України у суду відсутні підстави для стягнення за рахунок бюджетних асигнувань відповідача понесені позивачем витрати по сплаті судового збору.
На підставі викладеного, керуючись статтями 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в:
1. У задоволенні адміністративного позову Відділу освіти, молоді, фізичної культури і спорту Макарівської селищної ради до Державної аудиторської служби України в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "УКРБУДІНЖИНІРИНГ", про визнання протиправним та скасування висновку, - відмовити.
2. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Марич Є.В.