КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 березня 2026 року справа № 320/29322/24
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянув в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Охоронне агентство «Комплексне Гарантування Безпеки» до Антимонопольного комітету України, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» про визнання протиправним та скасування рішення, 

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Охоронне агентство "Комплексне Гарантування Безпеки" (далі – позивач та/або Товариство) до Антимонопольного комітету України (далі – відповідача та/або Комітет), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» (далі – третя особа), в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель № 6281-р/пк-пз від 09.04.2024.
Мотивуючи позовні вимоги позивач стверджує, що висновок Комітету про необхідність завантаження документального підтвердження/доказів разом зі скаргою, у разі оскарження умови тендерної документації та, як наслідок не вчинення Товариством таких дій, що стало підставою для залишення скарги без розгляду, є хибними. Товариство наголошує, що всі вимоги тендерної документації знаходяться у вільному доступі для усіх майбутніх (потенційних) учасників, а також і для органу оскарження. Позивач стверджує, що скарга до Комітету подано стосовно дискримінаційних вимог тендерної документації й тому єдиним доказом, яким мав би бути досліджений відповідачем як органом оскарження є саме тендерна документація, яка своєю чергою перебуває у вільному доступі. З урахуванням наведеного, позивач вважає спірне рішення Комітету протиправним та таким, що підлягає скасуванню. 
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.07.2024 відкрито провадження в адміністративній справі, ухвалено, що справа буде розглядатися одноособово суддею Кушновою А.О. за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
31.07.2024 канцелярією суду зареєстровано відзив на позовну заяву. Представник Комітету заперечуючи стосовно задоволення позовних вимог наголошує, що позивач враховуючи положення пунктів 55, 56 Особливостей оскарження відкритих торгів та частини другої та п`ятої статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» мав подати разом зі скаргою документи/докази, які б підтверджувати наявність у нього порушеного права чи інтересу, зокрема через встановлення Замовником у тендерній документації саме тих вимог, які він оскаржив та вважав дискримінаційними. Проте, Товариством таких документів / доказів разом зі скаргою до органу оскарження не надано. Одночасно представник відповідача звертає увагу на хибність доводів Товариства, що тендерна документація і є тим доказом, яким мав би бути досліджений Комітетом, оскільки законодавством передбачено обов`язковість надання документів / доказів, які б підтверджувати позицію суб`єкта оскарження, викладену у скарзі та наявність у нього порушених прав пов`язаних з участю в процесі закупівлі. Враховуючи викладене, представник Комітету просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог. 
Третя особа відношення до позову не висловила, заяв та клопотань до суду не надходило. 
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20.03.2026 відмовлено у задоволенні клопотання Антимонопольного комітету України про здійснення розгляду справи за правилами загального позовного провадження.
Відповідно до частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.
Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, заслухавши пояснення сторін, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд
в с т а н о в и в:
03.04.2024 державним спеціалізованим господарським підприємством «Ліси України» (далі – Замовник) на вебпорталі Уповноваженого органу з питань закупівель оприлюднено оголошення № UА-2024-04-03-009218-а про проведення відкритих торгів з особливостями на закупівлю послуг: «Охоронні послуги» (Охорона об`єктів Центрального лісового офісу). Класифікація за ДК 021:2015: 79710000-4 - Охоронні послуги.
Разом з оголошенням Замовник оприлюднив тендерну документацію затверджену рішенням уповноваженої особи Протокол № 66 від 04.04.2024. 
07.04.2024 Товариством через електронну систему закупівель подано скаргу на дискримінаційні вимоги тендерної документації при проведенні процедури закупівлі 
(т. 1, а.с. 15-26). 
За результатами розгляду скарги позивача, Комісією Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель прийнято рішення від 09.04.2024 №6281-р/пк-пз, яким скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Охороне Агентство Комплексне Гарантування Безпеки» від 07.04.2024 № UА-2024-04-03-009218-а.а1 залишено без розгляду, оскільки скарга не відповідає вимогам частини п`ятої статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі», пунктам 56, 59 і 60 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі”, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі – спірне та/або оскаржуване рішення) (т. 1, а.с. 27-29). 
Товариство категорично не погоджується зі спірним рішенням, вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, з огляду на що звернулось до суду з метою захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів. 
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного. 
Відповідно до статті 1 Закону України «Про Антимонопольний комітет України» від 26.11.1993 № 3659-XII (далі – Закон № 3659-XII) Антимонопольний комітет України є державним органом із спеціальним статусом, метою діяльності якого є забезпечення державного захисту конкуренції у підприємницькій діяльності та у сфері публічних закупівель.
Положеннями пунктів 17-1, 18 частини 7 Закону № 3659-XII встановлено, що у сфері здійснення контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції Антимонопольний комітет України має такі повноваження: здійснювати повноваження, передбачені Законом України "Про публічні закупівлі"; здійснювати інші повноваження, передбачені законодавством про захист економічної конкуренції та Законом України "Про публічні закупівлі".
Своєю чергою, правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі – Закон № 922-VIII), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції, та адаптувати законодавство України acquis Європейського Союзу на виконання Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони. 
Відповідно до пункту 3-7 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 922-VIII на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливостей здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз. 
Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі”, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, які встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель (далі - закупівлі) товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі” (далі - замовники), із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі – Особливості). 
Згідно з пунктами 17, 30, 31 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII орган оскарження - Антимонопольний комітет України; суб`єкт оскарження в органі оскарження (далі - суб`єкт оскарження) - фізична чи юридична особа, яка звернулася до органу оскарження з метою захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи; тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель. 
Відповідно до частини другої статті 18 Закону № 922-VIII скарга до органу оскарження подається суб`єктом оскарження у формі електронного документа через електронну систему закупівель.
Суб`єкт оскарження подає скаргу в електронному вигляді з накладенням кваліфікованого електронного підпису, що вважається таким відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, в яких зазначається у повному обсязі інформація, передбачена частиною п`ятою цієї статті.
Якщо оскаржуються умови тендерної документації, разом із скаргою мають бути завантажені документальне підтвердження/докази.
За подання скарги до органу оскарження справляється плата через електронну систему закупівель.
Після здійснення оплати скарга автоматично вноситься до реєстру скарг і формується її реєстраційна картка, яка разом із скаргою автоматично оприлюднюється в електронній системі закупівель.
У разі якщо замовником у межах єдиної процедури закупівлі визначені частини предмета закупівлі (лоти), при поданні скарги щодо окремого лота (лотів) реєстраційні картки формуються за кожним лотом окремо.
Суб`єкт оскарження несе відповідальність за точність та достовірність інформації, що надається шляхом заповнення електронної форми. При цьому ризики настання негативних наслідків, пов`язаних з наданням суб`єктом оскарження неточної або недостовірної інформації шляхом заповнення електронної форми, несе суб`єкт оскарження.
Разом з цим пунктами 55-58 Особливостей регламентовано, що оскарження відкритих торгів відбувається відповідно до статті 18 Закону з урахуванням цих особливостей.
Скарга до органу оскарження подається суб`єктом оскарження у формі електронного документа через електронну систему закупівель.
Якщо оскаржуються умови тендерної документації, разом із скаргою повинно бути завантажене документальне підтвердження/докази.
За подання скарги до органу оскарження справляється плата через електронну систему закупівель.
У разі коли орган оскарження за результатами розгляду скарги приймає рішення про задоволення або часткове задоволення такої скарги, залишає її без розгляду у випадку, якщо замовником відповідно до Закону з урахуванням цих особливостей усунуто порушення, зазначені в скарзі, або приймає рішення про припинення розгляду скарги у випадку, якщо замовником відповідно до Закону з урахуванням цих особливостей усунуто порушення, зазначені в скарзі, плата за подання скарги повертається суб`єкту оскарження, а в інших випадках - перераховується до Державного бюджету України.
Після здійснення оплати скарга автоматично вноситься до реєстру скарг і формується її реєстраційна картка, яка разом із скаргою автоматично оприлюднюється в електронній системі закупівель.
Реєстраційна картка формується щодо: відкритих торгів, включаючи всі лоти (у разі їх наявності), якщо суб`єктом оскарження подається скарга на умови тендерної документації, рішення, дію або бездіяльність замовника, що стосуються відкритих торгів в цілому, а не окремої частини предмета закупівлі (лота/лотів); окремої частини предмета закупівлі (лота/лотів), якщо суб`єктом оскарження подається скарга на умови тендерної документації, рішення, дію або бездіяльність замовника, що стосуються окремої частини предмета закупівлі (лота/лотів). 
Відповідно до частини п`ятої статті 18 Закону № 922-VIII скарга повинна містити таку інформацію: 1) найменування замовника рішення, дії або бездіяльність якого оскаржуються; 2) ім`я (найменування), місце проживання (місцезнаходження) суб`єкта оскарження; 3) підстави подання скарги, посилання на порушення процедури закупівлі або прийняті рішення, дії або бездіяльність замовника, фактичні обставини, що це можуть підтверджувати; 4) обґрунтування наявності у суб`єкта оскарження порушених прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи; 5) перелік документів (доказів), що підтверджують наявність у суб`єкта оскарження порушених прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи, пов`язані з його участю в процедурі закупівлі, у випадку, якщо скарги стосуються тендерної документації та/або стосуються прийнятих рішень, дії чи бездіяльності замовника, що відбулись до закінчення строку, встановленого для подання тендерних пропозицій; 6) вимоги суб`єкта оскарження та їх обґрунтування.
До скарги додаються документи та матеріали (за наявності) в електронній формі (в тому числі у форматі pdf), що підтверджують інформацію, викладену у скарзі, та порушення процедури закупівлі або неправомірність рішень, дій або бездіяльності замовника.
Якщо суб`єкт оскарження має намір взяти участь у розгляді скарги шляхом застосування телекомунікаційних систем в інтерактивному режимі реального часу, разом із скаргою він подає до органу оскарження відповідну заяву у формі електронного документа шляхом її завантаження через електронну систему закупівель у строк, встановлений для подання скарги.
Відразу після внесення до реєстру скарг скарга з супровідними документами та її реєстраційна картка автоматично надсилаються органу оскарження та замовнику.
Аналіз вказаного дає суду підстави сформувати висновки, зокрема про те, що скарга до органу оскарження подається суб`єктом оскарження відповідно до статті 18 Закону 
№ 922-VIII, з урахуванням Особливостей у формі електронного документа через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, в яких зазначається у повному обсязі інформація, передбачена частиною п`ятою статті 18 Закону № 922-VIII та, у разі якщо оскаржуються умови тендерної документації, разом із скаргою повинно бути завантажене документальне підтвердження/докази.
При цьому положення частини п`ятої статті 18 Закону № 922-VIII визначають імперативні вимоги до змісту скарги та зобов`язують суб`єкта оскарження надати перелік документів (доказів), що підтверджують наявність у суб`єкта оскарження порушених прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи, пов`язані з його участю в процедурі закупівлі, у випадку, якщо скарги стосуються тендерної документації та/або стосуються прийнятих рішень, дії чи бездіяльності замовника, що відбулись до закінчення строку, встановленого для подання тендерних пропозицій. 
У своєму взаємозв`язку, наведене свідчить про те, що у разі подання суб`єктом оскарження скарги щодо умов тендерної документації останній має виконати обов`язкові вимоги, зокрема разом із скаргою завантажити документальне підтвердження/докази та надати перелік документів (доказів), що підтверджують наявність у суб`єкта оскарження порушених прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи, пов`язані з його участю в процедурі закупівлі, у випадку, якщо скарги стосуються тендерної документації та/або стосуються прийнятих рішень, дії чи бездіяльності замовника, що відбулись до закінчення строку, встановленого для подання тендерних пропозицій.
Суд зазначає, що ані положення пункту 56 Особливостей, ані положення абзацу 3 частини другої статті 18 Закону № 922-VIII не деталізують, яке саме документальне підтвердження та/або які докази суб`єкт оскарження має завантажити разом зі скаргою у разі, якщо ним оскаржуються вимоги тендерної документації. 
Однак враховуючи вимоги частини п`ятої статті 18 Закону № 922-VIII суд вважає, що таке документальне підтвердження та/або докази можуть стосуватися безпосередньо підтвердження наявність у суб`єкта оскарження порушених прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи, пов`язані з його участю в процедурі закупівлі.
Як випливає зі змісту спірного рішення його прийнято з огляду на невідповідність скарги положенням частини другої статті 18 Закону № 922-VIII та абзацу другого пункту 56 Особливостей (зокрема, відсутні документальне підтвердження / докази) та частини п`ятої статті 18 Закону № 922-VIII (зокрема, відсутній перелік документів (доказів), що підтверджують наявність у суб`єкта оскарження порушених прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи, пов`язані з його участю в процедурі закупівлі, у випадку, якщо скарги стосуються тендерної документації та/або стосуються прийнятих рішень, дії чи бездіяльності замовника, що відбулись до закінчення строку, встановленого для подання тендерних пропозицій. 
Досліджуючи зміст Скарги Товариства, суд зазначає, вимоги останньої обумовлені наявністю у тендерній документації Замовника дискримінаційних вимог. 
Перевіряючи твердження позивача стосовного того, що саме тендерна документація, яка є у вільному доступі, і є доказом наявності в ній дискримінаційних вимог, суд зауважує про таке. 
Частиною першою статті 3 Закону № 922-VIII встановлено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.
Згідно з частиною першою статті 22 Закону № 922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
Відповідно до частини четвертої статі 22 Закону № 922-VIII тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, а також вимог щодо документального підтвердження інформації про відповідність вимогам тендерної документації, якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації" та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
Аналіз вказаного дає суду підстави дійти до висновку, що у разі, якщо суб`єктом оскарження оскаржуються умови тендерної документації з підстав наявності в них дискримінаційних умов, суб`єкт оскарження має зазначити інформацію та й відповідно надати документальне підтвердження (докази), що такі умови тендерної документації обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників. 
Тобто для формування висновки про наявність у тендерній документації вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, зокрема суб`єкта оскарження, необхідним є надання ними (ним) документального підтвердження / доказів, що відповідні вимоги до учасника торгів або до предмета закупівлі, які є надмірними або занадто деталізованими у порівнянні з вимогами, які звичайно висуваються та вважаються об`єктивно необхідними для успішного виконання договору про закупівлю. При цьому до скарги має бути долучено документальне підтвердження / докази включення до тендерної документації дискримінаційних умов Замовником, що має своїм наслідком необґрунтоване звуження кола потенційних учасників закупівель та перешкоди певним постачальникам, які спроможні виконати умови договору, брати участь у конкурсі.
Отже, суд враховуючи викладене констатує, що скарга повинна містити обґрунтування порушених прав саме суб`єкта оскарження, тобто доводи на користь того, що останній може виконати вимоги тендерної документації, проте конкретні умови обмежують його у можливості взяти участь у торгах. При цьому, необхідним є надання документального підтвердження / доказів на підтвердження означеного. 
Відтак, за висновком суду тендерна документація не є самостійним та належним доказом, що її умови містять дискримінаційні умови. 
Необхідним є встановлення причинно-наслідкового зв`язку між умовами тендерної документації та наявністю дискримінаційних умов у останній, що обмежують конкуренцію з доказами, що це підтверджують. 
Тому, суд вважає доводи позивача в цій частині помилковими та такими, що не можуть бути покладені в основу рішення про задоволення позовних вимог. 
Суд зауважує, що до скарги Товариством не долучено жодного документального підтвердження / доказів та не наведено переліку документів (доказів), що підтверджують наявність у суб`єкта оскарження порушених прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси останнього, пов`язані з його участю в процедурі закупівлі. 
Наведення у скарзі лише умов тендерної документації та обґрунтувань на наявність дискримінаційних умов в тендерній документації без надання доказів на підтвердження вказаного, на переконання суду, свідчить про не дотримання позивачем вимог частини другої статті 18 Закону № 922-VIII та абзацу другого пункту 56 Особливостей. 
Підпунктом 2 пункту 63 Особливостей та положеннями пункту 2 частини дванадцятої статті 18 Закону № 922-VIII передбачено, що орган оскарження залишає скаргу без розгляду в разі, якщо скарга не відповідає вимогам частини п`ятої статті 18 Закону, пунктам 56, 59 і 60 цих особливостей та скарга не відповідає вимогам частин другої, п`ятої, восьмої та дев`ятої цієї статті відповідно. 
Беручи до уваги викладене, суд доходить до висновку, що відповідачем правомірно застосовано положення підпункту 2 пункту 63 Особливостей, оскільки скарга позивача не відповідає вимогам частини п`ятої статті 18 Закону, та пункту 56 Особливостей. 
Частиною першою статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Згідно з частиною другою статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Положеннями частини першої статті 90 КАС України встановлено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Отже, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку про відповідність оскаржуваного рішення критеріям, які встановлені частиною другою статті 2 КАС України, з огляду на що відсутні підстави для задоволення позову. 
Відповідно до частини першої статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Згідно з частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Оскільки адміністративний позов не підлягає до задоволення, відсутні підстави для вишення питання щодо розподілу судових витрат, у тому числі витрат на правничу допомогу. 
Керуючись статтями 242-246, 249, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в: 

У задоволенні адміністративного позову відмовити. 

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Кушнова А.О.