ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА 

справа № 753/26439/25
провадження № 3/753/341/26

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" січня 2026 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Коляденко П.Л., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , податковий номер НОМЕР_1 , працюючої на посаді головного бухгалтера ТОВ «ТІСО-ПРОДАКШИН» м. Київ, вул. Промислова, 14, за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП (протокол № 5298/Апр/26-15-07-04-02), -
В С Т А Н О В И В:
Головний бухгалтер ТОВ «ТІСО-ПРОДАКШИН» ОСОБА_1 , на порушення вимог п. 200.1, п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України, завищила суму бюджетного відшкодування ПДВ за вересень 2025 року у розмірі 11323 грн. та на порушення вимог п. 198.6 ст. 198, п. 200.1, п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України завищила суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (показник рядка 21 Декларації) за вересень 2025 року у розмірі 1613 грн. Таким чином ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КпАП України.
До суду особа, що притягається до адміністративної відповідальності, будучи повідомленою про день, час та місце розгляду справи, згідно положень ст. ст. 268, 277-2 КУпАП, не з`явилася, про причини неявки не повідомила. Враховуючи вищезазначені правові норми, беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, вважаю за можливе провести розгляд справи у її відсутність.
Положеннями статті 268 КУпАП визначено випадки, коли справа не може розглядатися за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, однак розгляд справи за статтею 163-1 КУпАП не належить до цих випадків.
Крім того, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні «Смірнов проти України» (2005 р.), у силу вимог параграфу 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, у першу чергу, на відповідні державні судові органи.
При цьому справа не є складною ні в правовому, ні у фактичному аспекті.
Крім того, клопотань про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, в тому числі із використанням власних технічних засобів, до суду не надходило.
Враховуючи викладене, з метою дотримання вимоги розумного строку відповідно до статті 6 параграфа 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, вважаю можливим розглядати справу на підставі доказів, наявних в матеріалах справи.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходжу до наступних висновків.
Статтями 251, 280 КУпАП визначено фактичні дані, обставини на основі яких, у визначеному законом порядку, орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення.
Як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення, винність ОСОБА_1 у вчиненому правопорушенні, за обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, підтверджується в повному обсязі сукупністю доказів, наявних в матеріалах справи, а саме даними протоколу про адміністративне правопорушення, а також даними акту документальної позапланової виїзної перевірки, згідно якого наказом від 30.04.2014 № 39/14-К ОСОБА_1 призначена на посаду бухгалтера, на якій працює по день підписання акту, перевірка проведена в присутності останньої, при перевірці податкової декларації з податку на додану вартість з додатками за вересень 2025 року (вхідний від 20.10.2025 № 9324918775) встановлено порушення ведення податкового обліку, що призвело до завищення суми бюджетного відшкодування ПДВ за вересень 2025 року у розмірі 11323 грн. та завищення суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду за вересень 2025 року.
Враховуючи особу правопорушника, конкретні обставини вчиненого правопорушення та те, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, приходжу до висновку, що необхідним та достатнім є адміністративне стягнення у виді штрафу.
Крім того, відповідно до положень ст. 40-1 КУпАП у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення з особи, яка притягається до адміністративного відповідальності підлягає стягненню судовий збір.
Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.
Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого станом на 01.01.2025 року, що становить 605,60 грн., оскільки правопорушення вчинено у 2025 році.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 40-1, 163-1, 283-285 КУпАП, ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
ОСОБА_1  визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 5 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 гривень.
Стягнути з  ОСОБА_1  на користь держави судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 грн.
Роз`яснити, що в разі несплати штрафу в п`ятнадцятиденний строк з дня вручення постанови правопорушнику, сума штрафу буде стягнена в порядку примусового виконання постанови в подвійному розмірі.
Постанова судді пред`являється до примусового виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови.
Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва.
Суддя