Справа № 308/17934/23

П О С Т А Н О В А
Іменем України

       06 листопада 2025 року м. Ужгород
       
       Закарпатський апеляційний суд в складі:
       головуючого судді: Джуги С.Д.
       суддів: Собослоя Г.Г.,Кожух О.А. 
з участю секретаря судових засідань: Мочан М.А. 
       розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Бухтояров Роман Олександрович, на заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 22 лютого 2024 року у складі судді Логойди І.В., у справі за позовом акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
в с т а н о в и в:

У жовтні 2023 року Акціонерне товариство «Сенс Банк» звернулося в суд з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором №631440724 у розмірі 249154 грн.
Позов мотивовано, що 27.08.2020 ОСОБА_1 уклав з AT «Альфа-Банк» угоду про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії №631440724. Відповідно до умов кредитного договору банк зобов`язувався надати позичальнику кредит, а позичальник зобов`язувався в порядку та на умовах, визначених кредитним договором, повертати кредит, виплачувати проценти за користування кредитом, сплачувати комісію та інші передбачені платежі в сумі, строки та на умовах, що передбачені кредитним договором. Умовами кредитного договору передбачено, що у випадку невиконання позичальником умов договору останній зобов`язаний достроково виконати всі боргові зобов`язання перед банком протягом 30 (тридцяти) календарних днів з дня отримання від Банку інформації. Представник позивача вказує, що банк належним чином виконав свій обов`язок щодо надання позичальнику кредиту, однак позичальник своїх зобов`язань за кредитним договором належним чином не виконав, внаслідок чого станом на 22.01.2023 заборгованість за кредитним договором становить 249154 гривень.
Заочним рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 22 лютого 2024 року позов задоволено повністю.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства «Сенс Банк» заборгованість за кредитним договором №631440724 від 27.08.2020 у розмірі 249154 (двісті сорок дев`ять тисяч сто п`ятдесят чотири) гривні та судовий збір в розмірі 3737 (три тисячі сімсот тридцять сім) гривень 31 коп.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Бухтояров Р.О., просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити у даній справі нове рішення про відмову у задоволенні позову, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин справи, невідповідність висновків обставинам справи, порушення судом норм матеріального і процесуального права. Зокрема, вказано, що відповідача не було належним чином повідомлено про розгляд справи, чим неправомірно позбавлено його участі у розгляді справи та можливості здійснювати свої законні права. Висновки суду про наявність заборгованості за договором та її розмір не підтверджено належними та допустимими доказами, а тому суд необґрунтовано задовольнив поданий позов. 
Відзив на апеляційну скаргу не надходив.
В судовому засіданні представник апелянта адвокат Бухтояров Р.О. підтримав апеляційну скаргу. Суду пояснив, що відповідач добровільно виконав заочне рішення суду, яке є предметом оскарження, та повністю сплатив заборгованість за договором, а тому наявні підстави для закриття провадження у справі за відсутністю предмету спору.
Представник акціонерного товариства «Сенс Банк» Рудницький Ю.І. у судове засідання у режимі відео конференції не з`явився. Про дату, час, місце розгляду справи належним чином повідомлений. Справа на підставі ч.2 ст. 372 ЦПК України розглянута у його відсутності.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника сторони, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Згідно ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції перевіряє справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Відповідно до ч. ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Рішення суду першої інстанції зазначеним вимогам не відповідає, підлягає скасуванню з огляду на наступне.
Згідно зі статтею 129 Конституції України одними з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а також гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами.
Положення цього конституційного принципу закріплені у статтях 12, 13 ЦПК України.
Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу та докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента. Повідомлення про судове засідання відноситься до елементу змагальності сторін та є обов`язком суду.
За правилом частини першої статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи.
За змістом пункту 2 частини першої статті 43 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судових засіданнях.
За змістом частини другої статті 211, частини другої статті 223 ЦПК України, про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи. Неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, перешкоджає розгляду справи.
Неповідомлення судом учасників процесу про дату, час і місце судового засідання є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, частиною першою якої передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
Отже, відповідач, який не був належним чином (згідно з вимогами процесуального закону) повідомлений про розгляд справи у суді першої інстанції, не має рівних з позивачем можливостей подання доказів, їх дослідження та доведення перед цим судом їх переконливості, а також не може нарівні з позивачем довести у суді першої інстанції ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх заперечень.
Порядок повідомлення учасників справи про розгляд справи встановлений статями 128 - 130 ЦПК України.
Частиною третьою статті 128 ЦПК України передбачено, що судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.
Відповідно до ч.5 ст. 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.
Згідно ч.8 ст.128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Відповідно до ч.11 ст.128 ЦПК України відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. 
Судом встановлено та з матеріалів справи вбачається, що ухвалою Ужгородського районного суду Закарпатської області від 30 жовтня 2023 року відкрито провадження у даній справі, вирішено проводити розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Призначено справу до судового розгляду на 08 годину 50 хвилин 29.11.2023 року (а.с.29).
В матеріалах справи відсутні дані, які підтверджували вручення відповідачу даної ухвали та судової повістки про виклик у судове засідання на 29.11.2023.
22 лютого 2024 року судом першої інстанції ухвалено заочне рішення, у якому зазначено, що розгляд справи відкладався 29.11.2023, 22.12.2023, 25.01.2024. Однак, у матеріалах справи відсутні дані, які б підтверджували, що на ці дати призначалися судові засідання і суд відкладав розгляд справи через неявку відповідача, а також, що відповідач належним чином повідомлявся про розгляд справи на вказані дати, та у судове засідання 22.02.2024.
Розгляд справи за відсутності учасника процесу, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки-виклику, є порушенням статті 6 Конвенції, а також порушенням вимог статей 128, 130 ЦПК України.
Отже, доводи відповідача про його неналежне повідомлення щодо розгляду справи у суді першої інстанції є обґрунтованими та доведеними.
Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 376 ЦПК України, порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.
Апелянт обґрунтовує апеляційну скаргу даною підставою.
З огляду на наведене, колегія суддів прийшла до висновку, що оскаржуване рішення суду першої інстанції відповідно до пункту третього частини третьої статті 376 ЦПК України підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення.
Щодо вирішення спору по суті, колегія суддів виходить з наступного.
Матеріалами справи установлено, що 27.08.2020 ОСОБА_1 звернувся з офертою на укладення угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії з пропозицією до АТ «Альфа-Банк», змінено найменування на АТ «Сенс Банк», укласти угоду про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії (далі – Угода), яка є невід`ємною частиною договору про банківське обслуговування фізичних осіб в АТ «Альфа-Банк», укладеного між ним та банком (далі – договір).
Відповідно до п. І даної оферти тип кредиту – кредитування рахунку та встановлення відновлювальної кредитної лінії (далі – кредит або кредитна лінія). Згідно з п. ІІ оферти ОСОБА_1 запропонував банку відкрити йому поточний рахунок з електронним платіжним засобом у гривні (далі – рахунок), з проханням повідомити реквізити рахунку та випустити міжнародну платіжну картку MasterCard DEBIT WORLD строком на 5 років з моменту випуску (далі – кредитна картка).
Пунктом ІІІ оферти передбачено умови надання кредитної лінії. Так, максимальна сума кредиту (кредитної лінії) складає 200000 грн. Сума доступного кредиту (кредитної лінії) на момент складення цієї оферти – 3000 грн. Процентна ставка за користування Кредитною лінією для торгових операцій та/або операцій зняття коштів готівкою запропонована у розмірі 39,99% річних. Тип процентної ставки – фіксована.
Розділом VI оферти визначено гарантії клієнта. Так, підписанням оферти клієнт надав згоду банку на передачу до кредитного реєстру Національного банку України інформації у випадках, обсязі, строки та у порядку, передбачених чинним законодавством України, а також беззаперечно підтвердив, що попередньо ознайомлений, у тому числі, у письмовій формі: зі всією інформацією, необхідною для прийняття усвідомленого рішення щодо отримання кредиту; з інформацією, надання якої передбачене нормами Закону України «Про споживче кредитування» та нормативними актами НБУ; з інформацією, зазначеною в частині другій статті 12 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг», яка розміщена на офіційній сторінці банку у мережі Інтернет за посиланням www.alfabank.ua.
27.08.2020 сторонами підписана та погоджена анкета-заява про акцепт публічної пропозиції АТ «Альфа-Банк» на укладення договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб в АТ «Альфа-Банк».
Також, 27.08.2020 ОСОБА_1 підписано паспорт споживчого кредиту, згідно з п. 3 якого: тип кредиту – кредитування рахунку; мета отримання кредиту – споживчі цілі, сума/ліміт кредиту – 3000 грн.; строк кредитування – 12 з можливістю пролонгації дії відновлювальної кредитної лінії на новий строк за умови дотримання клієнтом умов договору; максимальна сума кредиту – 200000 грн.
Згідно з п. 4 паспорту споживчого кредиту тип картки – MasterCard DEBIT WORLD; строк внесення платежу до 30 числа кожного місяця, наступного за місяцем відкриття картки; сума щомісячного платежу – 863,04 грн.; орієнтовна реальна річна процентна ставка – 43,22%; абсолютне значення подорожчання кредиту – 184,88 грн.
Пунктом 6 паспорту споживчого кредиту передбачено наслідки прострочення виконання та/або невиконання зобов`язань за договором про споживчий кредит.
Так, процентна ставка, яка застосовується при невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту становить 39,99%. Пеня становить 39,99%. За порушення внесення суми мінімального платежу, додатково, за кожний факт виникнення прострочки передбачено штраф у сумі 100 грн. в день виникнення прострочки та 300 грн. у разі, якщо сума простроченої заборгованості не погашена протягом 5 робочих днів.
Відповідно до розрахунку заборгованості за кредитом у ОСОБА_1 станом на 01.03.2023 існує заборгованість за кредитним договором №631440724 від 27.08.2020 в розмірі 249153,99 грн., яка складається із заборгованості за тілом кредиту в розмірі 132478,70 грн., заборгованості за відсотками за користування кредитом в розмірі 137,94 грн., заборгованості за простроченим тілом кредиту в розмірі 104314,70 грн. та заборгованості за відсотками за прострочену заборгованість в розмірі 12222,65 грн. Заборгованість за простроченим тілом кредиту та за відсотками за прострочену заборгованість почала нараховуватися банком з 27.07.2022. Останній платіж за кредитом, згідно з розрахунком, відповідач здійснив за розрахунковий період з 27.12.2021 по 26.01.2022.
На підтвердження факту надання кредиту та користування кредитними коштами відповідачем представником позивача до позовної заяви долучено виписку по рахунку за кредитною карткою ОСОБА_1 за період з 27.08.2020 по 01.03.2023.
Згідно з даною випискою встановлений ліміт кредиту становить 188816,47 грн.; доступний ліміт – 0,00 грн. Всього здійснено витрат на суму 298175,27 грн.; всього надходжень на суму 33253 грн. Поточна заборгованість на кінцеву дату виписки становить 249153,99 грн.; обов`язковий мінімальний платіж – 129081,76 грн.; загальна сума платіжного періоду – 248784,29 грн.
28.07.2023 АТ «Сенс Банк» звернувся з досудовою вимогою до ОСОБА_1 щодо виконання договірних зобов`язань, яка залишилась невиконаною.
Заочним рішенням суду першої інстанції від 22 лютого 2024 року позов задоволено, стягнуто з відповідача ОСОБА_1 на користь АТ «Сенс Банк» заборгованість за кредитним договором №631440724 від 27.08.2020 у розмірі 249154 гривні та судовий збір в розмірі 3737 гривень 31 коп.
За даним рішенням судом першої інстанції 25.10.2024 року видано виконавчий лист № 308/17934/23 та пред`явлено його до примусового виконання приватному виконавцю Ярошевському Д.А. 
Постановою приватного виконавця від 29.09.2025 року виконавче провадження за даним виконавчим листом на підставі п.9. ч.1 ст.39, ст.40 Закону України «Про виконавче провадження» закінчено у зв`язку з повним виконанням рішенням суду та сплатою витрат виконавчого провадження.
Таким чином, на момент розгляду даної справи та ухвалення судом апеляційної інстанції рішення по суті спору, відповідач сплатив заборгованість за кредитним договором та виконав заявлені до нього вимоги, а тому відсутній предмет спору у даній справі.
Пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України встановлено, що суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.
Поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного,а не формального значення.
Предмет спору - це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.
Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.
Тобто, правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.
З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.
Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання.
У постанові від 30 серпня 2024 року у справі N 916/3006/23 Верховний Суд у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду висновує, що суд закриває провадження у справі на підставі пункту 2 частини першої статті 231 ГПК України у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо предмет спору існував на момент виникнення останнього, але припинив існування в процесі розгляду справи на час (до) ухвалення судом першої інстанції рішення по суті спору. У випадку виникнення обставин припинення існування предмета спору на стадії апеляційного (касаційного) перегляду справи, відсутні підстави для застосування пункту 2 частини першої статті 231 ГПК України та скасування судового рішення по суті спору лише з мотивів виникнення зазначених обставин, якщо законність та обґрунтованість судового рішення не спростована за наслідками апеляційного (касаційного) розгляду справи. Водночас у разі, якщо при апеляційному перегляді рішення суду першої інстанції встановлено наявність підстав, за яких судове рішення підлягає скасуванню, оскільки є незаконним і необґрунтованим, то, у разі встановлення також і обставин припинення існування предмета спору, які (обставини) виникли вже після ухвалення рішення судом першої інстанції, таке рішення підлягає скасуванню із закриттям провадження у справі на підставі пункту 2 частини першої статті 231 ГПК України. Подібний підхід застосовний відповідно до частини третьої статті 278 ГПК України, згідно із якою у разі, якщо настала смерть фізичної особи - сторони у спорі чи припинення юридичної особи - сторони у спорі, що не допускає правонаступництво (пункт 6 частини першої статті 231 ГПК України) після ухвалення судового рішення, застосуванню підлягають положення статті 231 ГПК України у разі, якщо судом першої інстанції ухвалено, відповідно, незаконне і необґрунтоване рішення.
Згідно із ч.1 ст. 377 ЦПК України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в апеляційному порядку повністю або частково з закриттям провадження у справі або залишенням позову без розгляду у відповідній частині з підстав, передбачених статтями 255 та 257 цього Кодексу.
Оскільки оскаржуване рішення суду першої інстанції, як було зазначено вище, у зв`язку порушення норм процесуального права підлягає обов`язковому скасуванню відповідно до п.3 ч.3ст.376 ЦПК України, на даний час між сторонами відсутній юридичний спір та не залишилося між ними неврегульованих питань щодо предмета спору, а тому провадження у даній справі підлягає закриттю на підставі ч.1 п.2 ст. 255 ЦПК України за відсутністю предмета спору.
Керуючись ст.ст.374,376,381-384 ЦПК України, апеляційний суд, 
у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Бухтояров Роман Олександрович, задольнити частково.
Заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 22 лютого 2024 року скасувати.
Провадження у справі за позовом акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості закрити.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена до Верховного Суду.
Повний текст судового рішення складено 17 листопада 2025 року .
       
Головуючий: 

Судді: