ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ

адреса юридична: вул. Капітана Володимира Кісельова, 1, м. Полтава, 36000, адреса для листування: вул. Капітана Володимира Кісельова, 1, м. Полтава, 36607, тел. (0532) 61 04 21, E-mail inbox@pl.arbitr.gov.ua, https://pl.arbitr.gov.ua/sud5018/
Код ЄДРПОУ 03500004

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.01.2026 м. Полтава Справа № 917/950/25 

Господарський суд Полтавської області у складі судді Байдуж Ю. С., при секретарі судового засідання Сахно А.В., розглянувши за правилами загального позовного провадження матеріали справи
за позовною заявою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Чорновола 2б", код ЄДРПОУ 41248723; вул. Чорновола, 2б, м. Полтава, 36003
в особа ліквідатора Мірошниченка Євгена Олександровича, АДРЕСА_1 
до ОСОБА_1 , АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 
про стягнення 38 249,84 грн,

за участю представників сторін: згідно протоколу судового засідання;
ухвалив рішення про наступне:

ОПИСОВА ЧАСТИНА

СУТЬ СПОРУ.

1.1. Даний спір виник через виявлення головою комісії з припинення ОБ`ЄДНАННЯ СПІВВЛАСНИКІВ БАГАТОКВАРТИРНОГО БУДИНКУ «ЧОРНОВОЛА 2Б» (надалі – ОСББ, позивач у справі) ОСОБА_2 обставин зняття колишньою головою правління ОСББ коштів з рахунку позивача на виплату заробітної плати та податків на заробітну плату, без рішення про це Загальних зборів ОСББ.

2. ОБСТАВИНИ СПРАВИ.

2.1. Відповідно до Протоколу № 1 від 18.12.2016 відбулися Установчі збори співвласників будинку, що розташований за адресою АДРЕСА_3 , на яких було прийнято рішення про створення ОСББ. Вказана обставина встановлена постановою Східного апеляційного господарського суду від 14.01.2020 у справі № 917/971/19 (а. с. 225). 
На підставі прийнятого рішення, 31.03.2017 проведено державну реєстрацію ОБ`ЄДНАННЯ СПІВВЛАСНИКІВ БАГАТОКВАРТИРНОГО БУДИНКУ «ЧОРНОВОЛА 2Б», про що до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис № 15881020000016209 від 31.03.2017.
2.2. Відповідачка ОСОБА_1 почала здійснювати повноваження Голови Правління ОСББ починаючи з 18.12.2016, що зазначено в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
Такі повноваження відповідачка отримала на підставі рішення установчих зборів ОСББ, оформленого Протоколом від 18 грудня 2016 року за № 1, що вбачається з матеріалів електронної реєстраційної справи.
В подальшому, рішенням Господарського суду Полтавської області від 31.10.2019 у справі 917/971/19, залишеним в силі Постановою Східного апеляційного господарського суду від 14.01.2020 та Постановою Верховного Суду від 28.04.2020, зазначене рішення Установчих зборів було скасоване та припинено юридичну особу ОСББ.
Отже судом встановлено, що ОСББ, на момент розгляду цієї справи судом, знаходиться в стані припинення. 
Головою комісії з припинення визначено ОСОБА_2 , про що також наявна інформація в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
2.3. З матеріалів справи також вбачається, що повноваження відповідачки в якості голови правління ОСББ були оформлені нею (за її підписом) наказом від 01.08.2017 за № 1, відповідно до якого остання виконувала такі повноваження на загальних підставах, згідно рішення Загальних зборів співвласників ОСББ від 26.06.2017.
Зазначене рішення Загальних зборів до матеріалів справи не надано у зв`язку з його відсутністю у позивача та відповідачки. 
Також з наявних доказів у справі вбачається відсутність іншого прийнятого Загальними зборами чи Правлінням ОСББ рішення щодо визначення матеріального заохочення Голови Правління, затвердження кошторису та рішення Правління щодо розпорядження коштами ОСББ в межах кошторису, зокрема, з видатками на заробітну плату Голови Правління.
2.4. Відповідно до тверджень відповідачки, остання переобиралась на посаду голови правління та рішенням Загальних зборів засновників від 04.12.2018 вирішувалося питання про затвердження кошторису, яким також передбачався фонд заробітної плати Голови Правління – ОСОБА_1 .
Проте таке рішення до матеріалів справи не надано.
2.5. В подальшому, ОСОБА_1 була звільнена з посади Голови ОСББ на підставі наказу від 28.04.2020 за № 6, за її ж підписом, з нарахуванням грошової компенсації за невикористані дні щорічної відпустки.
2.6. На підставі зазначених обставин у трудовій книжці відповідачки здійснено записи за № 7 про прийняття на посаду Голови правління та № 8 про звільнення за угодою сторін.
2.7. Судом також встановлено, що під час виконання відповідачкою повноважень Голови Правління ОСББ з розрахункового рахунку ОСББ № НОМЕР_2 , який відкритий у АТ КБ «Приватбанк», відділення «ТЕАТРАЛЬНЕ» Полтавського ГРУ, у період з 29.10.2019 по 28.04.2020 були списані кошти в таких сумах та з таким призначенням платежів:
– 29.10.2019 на загальну суму 3471,18 грн, з призначенням платежів «зарплата за 2 половину жовтня 2019», «… ПДФО від зарплати за 2 половину жовтня 2019», «ЄСВ від зарплати за 2 половину жовтня 2019», «Військовий збір від заробітної плати за 2 половину жовтня 2019»; 
– 15.11.2019 на загальну суму 2666,75 грн, з призначенням платежів «зарплата за 1 половину листопада», «… ПДФО від зарплати за 1 половину листопада 2019», «ЄСВ від зарплати за 1 половину листопада 2019», «Військовий збір від заробітної плати за 1 половину листопада 2019»;
– 29.11.2019 на загальну суму 2424,31 грн, з призначенням платежів «зарплата за 2 половину листопада 2019», «… ПДФО від зарплати за 2 половину листопада 2019», «ЄСВ від зарплати за 2 половину листопада 2019», «Військовий збір від заробітної плати за 2 половину листопада 2019»;
– 16.12.2019 на загальну суму 1957,33 грн, з призначенням платежів «зарплата за 1 половину грудня», «… ПДФО від зарплати за 1 половину грудня»;
– 26.12.2019 на загальну суму 2666,75 грн, з призначенням платежів «зарплата за 2 половину грудня 2019», «… ПДФО від зарплати за 2 половину грудня 2019», «ЄСВ від зарплати за 2 половину грудня 2019», «Військовий збір від заробітної плати за 2 половину грудня 2019»;
– 21.01.2020 на загальну суму 2469,46 грн, з призначенням платежів «зарплата за 1 половину січня 2020», «… ПДФО від зарплати за 1 половину січня 2020», «ЄСВ від зарплати за 1 половину січня 2020», «Військовий збір від заробітної плати за 1 половину січня 2020»;
– 31.01.2020 на загальну суму 3292,59 грн, з призначенням платежів «зарплата за 2 половину січня 2020», «… ПДФО від зарплати за 2 половину січня 2020», «ЄСВ від зарплати за 2 половину січня 2020», «Військовий збір від заробітної плати за 2 половину січня 2020»;
– 14.02.2020 та 17.02.2020 на загальну суму 980,02 грн, з призначенням платежів «… ПДФО від зарплати за 1 половину лютого 2020», «ЄСВ від зарплати за 1 половину лютого 2020», «Військовий збір від заробітної плати за 1 половину лютого 2020»;
– 28.02.2020 на загальну суму 4782,03 грн, з призначенням платежів «зарплата за лютий 2020», «… ПДФО від зарплати за 2 половину лютого 2020», «ЄСВ від зарплати за 2 половину лютого 2020», «Військовий збір від заробітної плати за 2 половину лютого 2020»;
– 19.03.2020 на загальну суму 2469,45 грн з призначенням платежів «зарплата за 1 половину березня 2020», «… ПДФО від зарплати за 1 половину березня 2020», «ЄСВ від зарплати за 1 половину березня 2020», «Військовий збір від заробітної плати за 1 половину березня 2020»;
– 01.04.2020-02.04.2020 на загальну суму 3292,61 грн, з призначенням платежів «зарплата за 2 половину березня 2020», «… ПДФО від зарплати за 2 половину березня 2020», «ЄСВ від зарплати за 2 половину березня 2020», «Військовий збір від заробітної плати за 2 половину березня 2020»;
– 17.04.2020 на загальну суму 3018,22 грн, з призначенням платежів «зарплата за 1 половину квітня 2020», «… ПДФО від зарплати 1 половину квітня 2020», «ЄСВ від зарплати за 1 половину квітня 2020», «Військовий збір від заробітної плати за 1 половину квітня 2020»;
– 28.04.2020 на загальну суму 4607,85 грн, з призначенням платежів «зарплата та відпускні при звільнені за квітень 2020», «…ПДФО від зарплати при звільнені за квітень 2020», «ЄСВ від зарплати при звільнені за квітень 2020», «Військовий збір від зарплати при звільнені за квітень 2020».
Всього з розрахункового рахунку ОСББ за вказаними платежами списано кошти в сумі 38 098,55 грн.
За зазначені операції з рахунку позивача також була списана комісія банку на загальну суму 157,89 грн за період з 29.10.2019 по 28.04.2020.
2.8. Вказані кошти перераховувались на розрахунковий рахунок НОМЕР_3 в Полтавському ГРУ «Приватбанк» з призначенням платежу "заробітна плата", та на рахунки Держказначейства України – інші платежі.
З наданих позивачем банківських виписок ідентифікувати власника рахунку НОМЕР_3 не можливо через відсутність таких даних, втім відповідачка обставини виплати собі заробітної плати з рахунку ОСББ не заперечує та не спростовує. 
2.9. Крім зазначених обставин з матеріалів справи вбачається, що між сторонами справи існував спір, який вирішений Господарським судом Полтавської області у справі № 917/2034/20, в якому суд, рішенням від 08.06.2021, залишеним в силі Постановою Східного апеляційного господарського суду від 07.09.2021, зобов`язав ОСОБА_1 передати Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку "Чорновола 2б" в особі ліквідатора Гермаша Ігоря Миколайовича по акту приймання-передачі:
1) оригінали документів, що підтверджують фінансово-господарську діяльність Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Чорновола 2б, первинні документи бухгалтерського обліку;
2) оригінали фінансової звітності, бухгалтерської звітності Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Чорновола 2б;
3) оригінали установчих документів, оригінали реєстраційних документів, оригінали протоколів загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Чорновола 2б;
4) оригінали господарських договорів, укладених від імені Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Чорновола 2б, та додатків до них;
5) банківські виписки щодо руху коштів на розрахункових рахунках Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Чорновола 2б, код ЄДРПОУ 41248723; платіжні доручення на перерахування коштів по розрахункових рахунках за період з 31.03.2017 по 20.10.2020 Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Чорновола 2б;
6) оригінали правовстановлювальних документів на рухоме та нерухоме майно Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Чорновола 2б;
7) будь-які інші документи, які б свідчили про господарську діяльність Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Чорновола 2б, ділову переписку, журнали реєстрації, тощо);
8) технічний паспорт на житловий будинок по вул. Чорновола, 2б, м. Полтава;
9) плани поверхів житлового будинку;
10) печатку Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Чорновола 2б;
11) паспорт будинку, складений за результатами обстеження прийнятих в експлуатацію об`єктів будівництва по вул. Чорновола, 2б, м. Полтава;
12) енергетичний сертифікат і звіт про обстеження інженерних систем житлового будинку по вул. Чорновола, 2б, м. Полтава;
13) проектну документацію зі схемами влаштування внутрішньобудинкових систем будинку по вул. Чорновола, 2б, м. Полтава;
14) документи, що підтверджують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів за адресою вул. Чорновола, 2б, м. Полтава;
15) технічну документацію обладнання кришної котельні будинку по вул. Чорновола, 2б, м. Полтава;
16) технічну документацію на ліфти будинку по вул. Чорновола, 2б, м. Полтава;
17) план земельної ділянки по вул. Чорновола, 2б, м. Полтава;
18) акти приймання-передавання технічної документації на багатоквартирний будинок по вул. Чорновола, 2б, м. Полтава від ТОВ УЖК та Товариства з додатковою відповідальністю Полтаватрансбуд;
19) паспорти, гарантійні документи, акти випробування, повірки й опломбування та інші технічні документи на системи, мережі, встановлені прилади, устаткування та обладнання у багатоквартирному будинку по вул. Чорновола, 2б, м. Полтава.
2.10. Відповідно до Постанови державного виконавця Шевченківського ВДВС, що винесена у виконавчому проваджені ВП №770066190, відкритому на виконання зазначеного судового рішення, це рішення суду залишилося не виконаним, через не передання документів Добродомовою І. В.
2.11. В свою чергу, матеріалами справи також підтверджується, що за заявою відповідачки по факту знищення первинних документів, пов`язаних з діяльністю ОСББ, зокрема тих, які відповідачка мала передати, відкрито кримінальне провадження, яке внесено до ЄДРДР за № 12025175420000406 за ч. 1 ст. 357 КК України. Наразі триває досудове розслідування у даному кримінальному провадженні.
Отже, із зазначених обставин випливає, що ні сторона позивача, ні сторона відповідачки не володіє первинними документами, які сторони мають подати суду на підтвердження обставин, на які посилаються, окрім тих, що вже наявні в матеріалах справи.

3. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЇ ПОЗИВАЧА. ЗАЯВИ, КЛОПОТАННЯ ПОЗИВАЧА.

3.1. Позивач просить стягнути з відповідачки на користь ОСББ 38 249,84 грн збитків, які спричинені неправомірним списанням відповідачкою з розрахункового рахунку ОСББ грошових коштів на виплату собі заробітної плати за виконання повноважень Голови ОСББ.
3.2. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що списання грошових коштів на свою користь в рахунок виплати собі заробітної плати ОСОБА_1 здійснювала протиправно, оскільки такі дії суперечать положенням Статуту ОСББ, так як розпорядження грошовими коштами позивача має здійснюватися на підставі рішення Загальних зборів ОСББ та Правління ОСББ. На момент списання зазначених грошових коштів ні Загальні збори ОСББ, ні Правління ОСББ рішення про виплату відповідачці матеріального заохочення за виконання повноважень голови ОСББ та будь-якої іншої матеріальної винагороди не приймалося. А тому такі списання були не правомірними. 
3.3. Юридичними підставами позову позивач зазначає статті 16, 22, 1166 ЦК України, ст. 10 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».
3.4. Фактичними підставами позову є спричинення збитків позивачу.

4. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЇ ВІДПОВІДАЧА. ЗАЯВИ, КЛОПОТАННЯ ВІДПОВІДАЧА.

4.1. Відповідачка проти позову заперечує.
4.2. В обґрунтування заперечень зазначає, що вона виконувала реальні організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські обов`язки керівника, що передбачає право на оплату праці.
4.3. Також вказує на відсутність складу цивільного правопорушення для стягнення збитків. Зокрема, у діях відповідачки відсутня протиправність, оскільки виплата зарплати за виконану роботу є правомірною дією, а позивач не надав належних фінансових доказів заподіяння шкоди та не обґрунтував, у чому саме полягала винна бездіяльність чи діяльність відповідачки.

5. ІНШІ ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ

5.1. Ухвалою Господарського суду Полтавської області від 15.05.2025, відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче засідання у справі на 05.06.2025.
Цією ж ухвалою сторонам встановлено процесуальні строки для подання заяв по суті справи.
5.2. Ухвалою Господарського суду Полтавської області від 05.06.2025 (суддя Мацко О. С.) закрито провадження у справі № 917/950/25 у зв`язку з тим, що спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства.
Постановою Східного апеляційного господарського суду від 25.08.2025 було задоволено апеляційну скаргу ОСББ "Чорновола 2б", ухвалу Господарського суду Полтавської області від 05.06.2025 у справі № 917/950/25 скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.
В подальшому, 15.09.2025 матеріали справи повернуто до Господарського суду Полтавської області та за результатами авторозподілу було визначено новий склад суду - в особі головуючої судді Байдуж Ю. С.
5.3. Враховуючи викладені обставини, ухвалою Господарського суду Полтавської області від 22.09.2025 справу № 917/950/25 було прийнято до розгляду суддею Байдуж Ю. С., призначено підготовче засідання у справі на 21.10.2025 о 10:30 год.; сторонам встановлено процесуальні строки на подання заяв по суті справи: відповідачу – на подання відзиву на позов (15 днів з дня отримання ухвали) та заперечень (5 днів з дати отримання відповіді на відзив), позивачу – на подання відповіді на відзив – 10 днів з дати отримання відзиву на позов).
Вказану ухвалу позивачем отримано в електронному вигляді 22.09.2025 о 18:50 год., що підтверджується довідкою про доставку електронного листа, відповідачем – у письмовому вигляді 26.09.2025, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а. с. 168, 169).
Таким чином, встановлений судом строк на подання відзиву на позов закінчився 11.10.2025.
5.4. 13.10.2025 представник відповідачки адвокат Коряк І. Ю. подав через Електронний суд відзив на позов (вх. № 13123 від 14.10.2025).
Вказаний відзив не прийнято судом до розгляду у зв`язку з пропуском строку на його подання.
5.5. 20.10.2025 до суду надійшла заява відповідачки (вх. № 13429), у якій вона просила виключити зі складу учасників справи адвоката Коряка І. Ю., оскільки його повноваження як представника відповідачки були припинені 16.10.2025, а також скасувати йому доступ до електронної справи. Також відповідачка просила перенести дату судового засідання у зв`язку з необхідністю додаткового часу для пошуку уповноваженого представника для надання професійної правничої допомоги.
5.6. Пізніше до суду надійшло клопотання адвоката Будігая О. В. про вступ у справу як представника відповідачки та перенесення дати судового засідання на іншу дату (вх. № 13510 від 21.10.2025).
Вказані заява відповідачки та клопотання її представника Будігая О. В. були задоволені судом.
5.7. У зв`язку із тривалою повітряною тривогою підготовче засідання 21.10.2025 не відбулося, тому суд ухвалою від 21.10.2025 призначив справу до розгляду в підготовчому судовому засіданні на 13.11.2025 на 10:30 год., визнавши явку представників сторін обов`язковою.
5.8. В підготовчому засіданні 13.11.2025 судом оголошено перерву до 18.11.2025 до 9:00 год.
5.10. 13.11.2025 до суду надійшла відповідь позивача на відзив (вх. № 14607), яка не прийнята судом до розгляду як така, що подана з пропуском процесуального строку на її подання.
5.11. Також 13.11.2025 через Електронний суд від представника відповідачки Будігая О. В. надійшли додаткові пояснення у справі (вх. № 14590), у яких він просить долучити до матеріалів справи додані до пояснень накази ОСББ "Чорновола 2Б" № 1 від 01.08.2017 про початок виконання обов`язків голови правління ОСББ та № 6 від 28.04.2020 про звільнення голови правління ОСББ.
Суд задовольнив вказане клопотання представника відповідачки та залучив додані до пояснень докази до матеріалів справи.
5.12. Крім цього, 17.11.2025 через Електронний суд надійшли додаткові пояснення представника відповідачки (вх. № 14749), у яких він просив відмовити в задоволенні позову, а також просив викликати в судове засідання свідків - співвласників квартир, які приймали участь в загальних зборах ОСББ "Чорновола 2Б" та можуть підтвердити доводи відповідачки.
Суд відхилив клопотання представника відповідачки про виклик свідків, оскільки згідно ч. 1 ст. 89 ГПК України свідок викликається судом для допиту за ініціативою суду або за клопотанням учасника справи у разі, якщо обставини, викладені свідком у заяві, суперечать іншим доказам або викликають у суду сумнів щодо їх змісту, достовірності чи повноти. Так як в матеріалах справи відсутні заяви свідків, суд не вбачає підстав для їх виклику в судове засідання.
5.13. Також 18.11.2025 від позивача надійшли пояснення (вх. № 14802) та відповідь на відзив (вх. № 14803). 
5.14. Суд не прийняв до розгляду відповідь на відзив, оскільки вона подана після закінчення процесуального строку на її подання.
5.15. В подальшому, ухвалою від 18.11.2025 суд закрив підготовче провадження у справі, призначивши справу до розгляду по суті.
5.16. В судовому засіданні з розгляду справи по суті, після надання пояснень сторін, дослідження доказів та судових дебатів суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення, проголошення якого призначив на 27.01.2026.

6. ПЕРЕЛІК ОБСТАВИН, ЯКІ Є ПРЕДМЕТОМ ДОКАЗУВАННЯ У СПРАВІ.

6.1. З урахуванням предмету позовних вимог, їх юридичних та фактичних підстав, суд визначає, що перелік обставин, які є предметом доказування у справі, становлять обставини, від яких залежить відповідь на такі ключові питання:
- чи наявний в діях відповідачки, які полягають у виплаті собі заробітної плати, перебуваючи на посаді голови правління ОСББ, склад цивільного правопорушення для стягнення збитків у вигляді виплаченої заробітної плати та пов`язаних з цим платежів?
6.2. У відповідності до статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно позивач має довести наявність обставин, що дають ствердну відповідь на ключові питання, а відповідач - негативну.
Ухвалюючи рішення у даній справі суд виходить з наступного.
Згідно з частиною першою статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, письмовими, речовими та електронними доказами, відповідно до частини другої наведеної норми.
6.3. При цьому, за приписами ч. 4 ст. 74 ГПК України обставини, встановлені рішенням суду в господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА 

7. ВИСНОВОК СУДУ ПРО НАЯВНІСТЬ ПІДСТАВ ДЛЯ ЗАДОВОЛЕННЯ ПОЗОВУ.

7.1. За приписами частин першої-третьої статті 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. 
Відшкодування шкоди (збитків) є заходом відповідальності.
7.2. Частина перша статті 1166 Цивільного кодексу України встановлює, що шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Підставою для відшкодування є наявність таких елементів складу цивільного правопорушення, як: шкода; протиправна поведінка її заподіювача; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вина. 
Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою (збитками) розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.
За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. 
Особа, яка завдала шкоду, звільняється від обов`язку її відшкодовувати, якщо доведе, що шкоди заподіяно не з її вини (частина друга статті 1166 Цивільного кодексу України).
7.2. Отже, стаття 1166 Цивільного кодексу України встановлює загальні правила відшкодування завданої особі недоговірної шкоди так званої "деліктної шкоди". 
Загальною підставою застосування до правовідносин із завдання шкоди вказаної статті є відсутність договірних відносин між боржником (завдавачем шкоди) та кредитором (потерпілим).
Загальне правило вказаної статті встановлює, що будь-яка майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі.
Таким чином, для відшкодування шкоди за правилами статті 1166 Цивільного кодексу України господарському суду необхідно встановити такі факти:
- неправомірність поведінки особи (неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, яка не відповідає вимогам закону, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії);
- наявність шкоди (під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права; у правовідносинах, що розглядаються, шкода це фактично міра відповідальності);
- причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою (є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди);
- вина завдавача шкоди (за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону, обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від її вини).
Саме такий правовий висновок Верховного Суду викладено в постанові від 12.11.2019 у справі № 914/2436/18.
7.4. В силу частин першої, третьої та четвертої статті 92 Цивільного кодексу України юридична особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону. Орган або особа, яка відповідно до установчих документів юридичної особи чи закону виступає від її імені, зобов`язана діяти в інтересах юридичної особи, добросовісно і розумно та не перевищувати своїх повноважень. Якщо члени органу юридичної особи та інші особи, які відповідно до закону чи установчих документів виступають від імені юридичної особи, порушують свої обов`язки щодо представництва, вони несуть солідарну відповідальність за збитки, завдані ними юридичній особі.
З огляду на положення наведеної правової норми та довірчий характер відносин між юридичною особою та його посадовою особою (зокрема, керівником), протиправна поведінка посадової особи може виражатись не лише в невиконанні нею обов`язків, прямо встановлених установчими документами товариства, чи перевищенні повноважень при вчиненні певних дій від імені юридичної особи, а й у неналежному та недобросовісному виконанні таких дій без дотримання меж нормального господарського ризику, з особистою заінтересованістю чи при зловживанні своїм розсудом, прийнятті очевидно необачних чи марнотратних рішень.
Саме такий правовий висновок Верховного Суду викладено в постанові від 04.12.2018 у справі №910/21493/17.
7.5. Також у постанові від 22.10.2019 у справі № 911/2129/17 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що правовідносини між товариством та керівником мають довірчий характер, а протиправна поведінка посадової особи полягає у неналежному та недобросовісному виконанні певних дій, без дотримання меж нормального господарського ризику, з особистою заінтересованістю чи при зловживанні своїм посадовими обов`язками за власним умислом (розсудом), прийнятті очевидно необачних, марнотратних та завідомо корисливих на користь такої посадової особи рішень. Положеннями статті 92 ЦК України та статті 89 ГК України передбачено відповідальність членів органу юридичної особи, її посадових осіб, в тому числі її керівника, якщо він діяв всупереч інтересам цієї особи. 
7.6. Таким чином, при застосуванні наведеної норми потрібно оцінювати не лише формальну сторону питання дотримання посадовою особою всіх положень законодавства, статуту, рішень загальних зборів тощо, адже навіть коли посадова особа формально виконала всі вимоги законодавства та установчих документів товариства, її дії (бездіяльність) можуть не бути добросовісними, розумними та вчиненими в інтересах юридичної особи.
Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 03.02.2022 у справі № 911/507/21.
7.7. Так, відповідаючи на питання, що постало перед судом, суд виходить з того, що, передусім, правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку врегульовані Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» (надалі Закон).
7.8. Цей закон регулює, в тому числі, відносини суб`єктів права власності щодо користування та розпорядження спільним майном співвласників у об`єднанні (ст. 2 Закону).
7.9. Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку – це юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна. Співвласники багатоквартирного будинку – це власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (ст. 1).
7.10. Об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання (ст. 4 Закону).
7.11. Суд позбавлений можливості дослідити статутні документи ОСББ у цій справі, оскільки вони не надані жодною зі сторін, а поданий позивачем статут не підписаний та не завірений належним чином, тому не може бути досліджений судом як доказ у справі. Втім норми статутних документів ОСББ мають відповідати та ґрунтуватися на нормах Закону, тому основними нормами, якими суд керується у цій справі, є норми передбачені Законом.
7.12. Так, відповідно до норм Закону, органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання (ч. 1 ст. 10 Закону).
7.13. До виключної компетенції загальних зборів співвласників віднесено, зокрема, питання щодо матеріального та іншого заохочення голови та членів правління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (абзац 9 ч. 9 ст. 10 Закону).
7.14. Разом з тим, до компетенції правління відноситься розпорядження коштами об`єднання відповідно до затвердженого загальними зборами об`єднання кошторису.
Правління обирається для керівництва поточною діяльністю об`єднання і є виконавчим органом об`єднання і підзвітне загальним зборам (ст. 10 Закону).
7.15. Особи, винні, у тому числі у недотриманні вимог цього Закону, несуть, зокрема, цивільну відповідальність відповідно до закону (ст. 29 Закону).
7.16. Так, відповідно до встановлених судом обставин, ОСОБА_1 була обрана на посаду Голови Правління ОСББ на підставі рішення загальних зборів та перебувала на цій посаді з 18.06.2017 по 28.04.2020 (п. 2.1., п. 2.4. цього рішення).
7.17. Зі встановлених судом обставини справи вбачається факт списання коштів з рахунку ОСББ на виплату заробітної плати та пов`язаних з нею платежів на загальну суму 38 256,44 грн. 
За твердження позивача такі кошти списувалися саме відповідачкою на виплату їй заробітної плати – отже на відкритий на її ім`я рахунок банку, що матеріалами справи не підтверджено, але водночас не заперечується та не спростовується самою відповідачкою, з поясненнями про те, що такі кошти списувалися з нею через вимоги трудового законодавства України (п. 2.7.).
Крім того відповідачка зазначає, що після першочергового її обрання згідно рішення Загальних зборів ОСББ від 18.12.2016 на посаду Голови Правління, вона переобиралася на зазначену посаду, та рішенням Загальних зборів засновників від 04.12.2018 вирішувалося питання про затвердження кошторису, яким також передбачався фонд заробітної плати голови правління – ОСОБА_1 .
7.18. Разом з тим, матеріали справи не містять жодного рішення Загальних зборів, яким вирішувалося питання виплати матеріального заохочення чи грошової винагороди ОСОБА_1 за виконання нею обов`язків Голови Правління ОСББ, а також рішення Загальних зборів про затвердження кошторису ОСББ. Як і не містять рішення Правління про розпорядження грошовими коштами ОСББ.
7.19. Суд приймає до уваги факт відсутності у обох сторін первинної документації ОСББ, з якої можливо було б перевірити та встановити обставини у цій справі. 
Проте, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів (ст. 2 ГПК).
До основних засад (принципів) господарського судочинства відноситься принцип змагальності сторін, який полягає в тому, що зокрема: кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у разі необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків (ст. 3, 13 ГПК України).
7.20. Надаючи оцінку наведеним обставинам, суд виходить також зі стандартів доведення у господарському процесі. 
Так, згідно зі ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання”.
При цьому судом враховано правовий висновок зроблений Верховним Судом у складі Касаційного господарського суду у п. 27 постанови від 29.08.2018 у справі № 910/23428/17, відповідно до якого “при оцінці достатності доказів діють спеціальні правила - стандарти доказування, якими має керуватися суд при вирішенні справи. Стандарти доказування є важливим елементом змагальності процесу. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, то суд робить висновок про її недоведеність”.
7.21. Отже, констатуючи факт відсутності доказів про прийняття загальними зборами співвласників ОСББ рішення про щодо матеріального та іншого заохочення голови правління ОСББ, а також відсутність кошторису та рішення Правління про розпорядження коштами ОСББ відповідно до затвердженого загальними зборами об`єднання кошторису, суд приходить до висновків про те, що списання ОСОБА_1 грошових коштів з рахунку ОСББ на виплату заробітної плати є неправомірним. 
7.22. Пояснення відповідачки про те, що спочатку вона виконувала повноваження Голови Правління на добровільних засадах, але в подальшому була переобрана знову на посаду Голови Правління, і рішенням Загальних зборів засновників від 04.12.2018 вирішувалося питання про затвердження кошторису, яким також передбачався фонд заробітної плати голови правління – ОСОБА_1 , що нею знімалася виключно мінімальна заробітна плата, з метою щоб ОСББ не було притягнуто до відповідальності за порушення трудового законодавства, судом оцінюються критично, оскільки у матеріалах справи відсутні такі докази. Водночас твердження наведені відповідачкою свідчать для суду про визнання останньою того факту, що нею отримувалась така заробітна плата за рахунок коштів позивача.
7.23. З огляду на викладене, суд дійшов висновку про доведеність позивачем наявності складу цивільного правопорушення, оскільки протиправна винна поведінка відповідачки у вигляді безпідставного списання нею коштів з рахунку ОСББ мала наслідком понесення даним ОСББ збитків у розмірі отриманих ОСОБА_1 грошових коштів в якості заробітної плати, списання інших платежів пов`язаних з виплатою відповідачці заробітної плати (ПДФО, ЄСВ, Військовий збір), а також комісії банку, всього на загальну суму 38 256,44 грн, що не було передбачено ні рішеннями загальних зборів, ні кошторисами позивача.
Разом з тим, позивачем було заявлено до стягнення 38 249,84 грн. Тому позов задовольняється саме в цій сумі.
7.24. Таким чином суд задовольняє позовну заяву ОСББ у повному обсязі.

9. ВИСНОВКИ СУДУ ПРО РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ НА ПРАВОВУ ДОПОМОГУ. 
9.1. Одним із основних принципів господарського судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.
9.2. Частиною четвертою статті 129 ГПК України визначено, що судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.
9.3. З матеріалів справи вбачається, що позивачем до відшкодування заявлено суму судових витрат, які складаються з витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 14 000,00 грн та оплату судового збору в розмірі 3028,00 грн.
9.4. З матеріалів справи вбачається, що позивач при зверненні з даною позовною заявою, сплачено судовий збір саме в заявленій для відшкодування сумі 3028,00 грн, що підтверджується платіжною інструкцією від 09.05.2025.
Таким чином, витрати по сплаті судового збору за подання позовної заяви в розмірі 3028,00 грн покладаються на відповідача.
9.5. Статтею 126 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.
Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Згідно з частинами 3, 4 статті 126 Господарського процесуального кодексу України, для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
9.6. Частиною 8 статті 129 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків, тощо).
Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.
9.7. Так, на підтвердження понесених витрат на правову допомогу у розмірі 14 000,00 грн позивач надав суду: договір про надання правової допомоги № б/н від 08.05.2025, укладений між ОСББ та адвокатом Бойченком В. П., Акт наданих правових послуг від 13.11.2025; ордер серії ВІ № 1349126 та квитанцію б/н від 13.11.2025 з призначенням платежу «надані правові послуги по справі № 917/950/25 на суму 14 000,00 грн.
9.8. З наданих доказів вбачається, що позивач та ОСББ, в особі Мірошниченка Є. А. уклали договір про надання правничої допомоги, строк дії якого не визначений сторонами.
Розмір гонорару та порядок оплати погоджено сторонами у Додатку № 1 до Договору та визначається характером, складністю послуг, а факт надання цих послуг підтверджується Актом приймання-передачі наданих послуг (п. 5.1 Договору).
Отже, з наданих доказів позивач підтверджує надання послуг за Договором на суму 14 000,00 грн, що включає в себе вивчення законодавства на суму 2000,00 грн, підготовку позовної заяви на 37 аркушах – 5 000,00 грн, підготовка апеляційної скарги – 3 000, 00 грн, підготовка відповіді на відзив – 20 000,00 грн (суд оцінює це як описку, та приймає суму 2000,00 грн), участь у судових засідання – 3 засідання – 20 000,00 (суд оцінює це як описку, та приймає суму 2 000,00 грн). Що всього складає 14 000,00 грн.
9.9. В свою чергу відповідачка вважає суму витрат та докази на їх підтвердження – нікчемними, оскільки акт не відповідає положенню Договору, квитанція не відповідає нормам законодавства про бухгалтерський облік та ведення касових операцій, заявлені витрати не відповідають принципу розумності та співмірності. 
9.10. На вказані заперечення відповідача суд зазначає, що згідно зі ст. 15 ГПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання господарського судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями тощо.
Практична реалізація згаданого принципу в частині відшкодування витрат на професійну правничу допомогу відбувається в такі етапи:
1) попереднє визначення суми судових витрат на професійну правничу допомогу (ст. 124 ГПК України);
2) визначення розміру судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу між сторонами (ст. 126 ГПК України):
- подання (1) заяви (клопотання) про відшкодування судових витрат на професійну правничу допомогу разом з (2) детальним описом робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, і здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги, та (3) доказами, що підтверджують здійснення робіт (наданих послуг) і розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи;
- зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу;
3) розподіл судових витрат (ст. 129 ГПК України).
9.11. Під час вирішення питання про розподіл витрат на професійну правничу допомогу суд:
1) має право зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами, керуючись критеріями, визначеними у ч. 4 ст. 126 ГПК України (а саме: співмірність розміру витрат на оплату послуг адвоката зі складністю справи, часом, обсягом наданих адвокатом послуг, ціною позову та (або) значенням справи для сторони), але лише за клопотанням іншої сторони;
2) з власної ініціативи або за наявності заперечення сторони може відмовити стороні, на користь якої ухвалено рішення, у відшкодуванні понесених нею на правову допомогу повністю або частково, керуючись критеріями, що визначені ч.ч. 5 - 7, 9 ст.129 ГПК України (а саме: пов`язаність витрат з розглядом справи; обґрунтованість та пропорційність розміру витрат до предмета спору, з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, у тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; поведінка сторони під час розгляду справи щодо затягування розгляду справ; дії сторін щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом; істотне перевищення чи заявлення неспівмірно нижчої суми судових витрат, порівняно з попереднім (орієнтовним) розрахунком; зловживання процесуальними правами).
Тобто критерії, визначені ч. 4 ст. 126 ГПК України, враховуються за клопотанням заінтересованої сторони для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою наступного розподілу між сторонами за правилами ч. 4 ст. 129 цього Кодексу. Водночас критерії, визначені ч. 5 ст. 129 ГПК України, враховуються для здійснення безпосередньо розподілу всіх судових витрат, пов`язаних з розглядом справи.
При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.
Аналогічний висновок викладено в додатковій постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі №755/9215/15-ц та в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.05.2020 у справі №904/4507/18.
9.12. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі ст. 41 Конвенції про захист прав і основоположних свобод. Зокрема, звертаючи увагу на його практику, суд зазначає, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі "East/West Alliance Limited" проти України", заява N19336/04).
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Лавентс проти Латвії" зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.
Тобто, суд оцінює рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені, з урахуванням того, чи була їх сума обґрунтованою.
9.13. Так, з матеріалів справи вбачається текст подання позовної заяви, яка містить не 37 аркушів, а 10, що свідчить про невідповідність даних та неспівмірність зазначених витрат на її складання. Таку позовну заяву, враховуючи її стиль оформлення, суд не може оцінити як позовну заяву яка вартує 5 000,00 грн. З урахуванням загальних формулювань, які містяться в обґрунтуваннях позовної заяви, суд оцінює вартість наданих послуг зі складення позовної заяви у 1500,00 грн. Те ж саме стосується відповіді на відзив, враховуючи зміст цього процесуального документу та його оформлення, заявлену вартість такого документу суд вважає не співмірною. Тому суд зменшує таку вартість до 1000,00 грн.
Щодо участі у судових засіданнях представника позивача адвоката Бойченко В. П. суд зазначає, що представництво інтересів позивача здійснюється фактично представником позивача Мірошниченко Є.О., який, в тому числі, ознайомлюється з матеріалами справи, подає клопотання та заяви, цікавиться про хід справи, сам адвокат забезпечує в переважній більшості лише свою присутність у судовому засіданні. Таку участь адвоката Бойченка В. П. суд оцінює загалом у 600,00 грн.
9.14. За таких обставин, суд вважає, що реальними та співмірними витратами на правничу допомогу позивача є гонорар в сумі 8100,00 грн.
9.15. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15.10.2019 в справі № 904/4507/18 вказала на те, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.
9.16. Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що, опрацювання матеріалів справи та формування правової позиції у зазначеній справі не становили виключної проблеми для кваліфікованого юриста, тому заявлений позивачем розмір витрат на послуги адвоката є надмірним та є таким, що не відповідає критеріям реальності та обґрунтованості судових витрат.
9.17. Враховуючи викладене, витрати позивача на професійну правничу допомогу покладаються на відповідача частково у розмірі 8100,00 грн.
Керуючись статтями 232-233,237-238 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:
1. Позов задовольнити повністю.
2. Стягнути з Добродомової Ірини Володимирівни (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_4 ) на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Чорновола 2б" (код ЄДРПОУ 41248723; вул. Чорновола, 2б, м. Полтава, 36003) 38 249,84 грн збитків, 3028,00 грн витрат понесених на сплату судового збору та 8100,00 грн витрат понесених на надання правничої допомоги у справі
3. Видати судовий наказ після набрання цим рішенням законної сили. 

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складання повного судового рішення.
Повне рішення складено 27.01.2026.

Суддя Юлія БАЙДУЖ