ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2026 року	Львів	Справа № 260/215/25 пров. № А/857/31917/25	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії: 
головуючого судді: Гуляка В.В. 
суддів: Кухтея Р.В., Шевчук С.М.
за участі секретаря судового засідання: Скрутень Х.Б. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу ОСОБА_1 , 
на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 червня 2025 року (суддя – Плеханова З.Б., час ухвалення – 11:09 год., місце ухвалення – м. Ужгород, дата складання повного тексту – 25.06.2025), 
в адміністративній справі №260/215/25 за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, 
треті особи: Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Закарпатської області, Вища школа адвокатури Національної асоціації адвокатів України, 
про визнання протиправним та скасування рішення, 

встановив: 

У січні 2025 року позивач ОСОБА_1 звернувся в суд із адміністративним позовом до відповідача Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, в якому, з урахуванням заяви від 25.03.2025 про уточнення позовних вимог та заяви від 04.04.2025 про зміну підстав позову, просив визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №ХІІ-004/2024 від 14 грудня 2024 року. 
Відповідач позовних вимог не визнав, вважаючи їх безпідставними, в суді першої інстанції подав відзив на позовну заяву. Просив відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. 
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Вища школа адвокатури Національної асоціації адвокатів України подала в суді першої інстанції письмові пояснення, в яких просила відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки вимоги позивача є безпідставні, юридично необгрунтовані і не відповідають положенням чинного законодавства. 
Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 червня 2025 року в задоволенні позову відмовлено повністю. 
З цим рішенням суду першої інстанції не погодився позивач та оскаржив його в апеляційному порядку. Апелянт вважає, що рішення суду першої інстанції є необгрунтованим, винесено з порушенням норм процесуального права, внаслідок неправильного застосування норм матеріального права та неповного вивчення обставин справи, а тому рішення суду підлягає скасуванню з підстав, наведених в апеляційній скарзі. 
В обґрунтування апеляційних вимог апелянт покликається на те, що оскаржуване рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №ХІІ-004/2024 від 14 грудня 2024 року було прийнято неповноважним складом ВКДКА. Це Рішення є необгрунтованим, не містить передбаченої законом підстави застосування дисциплінарного стягнення, не вказано склад якого саме дисциплінарного поступку містить поведінка позивача, не вказано на підставі яких доказів ВКДКА прийшла до висновку. Зазначає також апелянт, що стягнення у вигляді зупинення права заняття адвокатською діяльністю не могло бути накладене на позивача навіть якби рішення ВКДКА щодо допущення невиконання рішення органу адвокатського самоврядування було обгрунтованим. На думку апелянта невиконання адвокатом вимог Положення про підвищення кваліфікації взагалі не може бути кваліфіковано як дисциплінарний проступок. Також апелянт вказує, що рішення Ради адвокатів України, у зв`язку з невиконанням якого позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, а також рішення, яким визначено строк виконання обов`язку, не були оприлюднені належним чином. Крім того, норми Порядку підвищення кваліфікації адвокатів України, затверджених рішенням Ради адвокатів України №63 від 03.07.2021, у зв`язку наче з невиконанням яких, було подано скаргу ВША щодо позивача, визнано незаконними, а відтак розглядати їх невиконання як підставу притягнення до відповідальності не відповідає принципам законності та правової визначеності. Суб`єктом владних повноважень порушено вимогу щодо пропорційності та своєчасності винесення рішення. Дискреційні повноваження щодо обрання суворості дисциплінарного покарання не звільняють суб`єкта владних повноважень обов`язку належним чином мотивувати своє рішення та обґрунтувати пропорційність обраного виду стягнення. Строк притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності має присічний характер і вказаний строк не може бути поновлений. Вважає також апелянт, що оскаржуване рішення прийнято за скаргою, яка не підлягала розгляду, оскільки підстав для розгляду скарги ВША щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності не було взагалі, як не було підстав і для продовження адміністративного провадження при розгляді скарги ВША до ВКДКА. 
За результатами апеляційного розгляду апелянт (позивач) просить скасувати оскаржене рішення суду від 20.06.2025 та постановити нове судове рішення, яким позовні вимоги задоволити. 
Відповідач подав до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу, у якому вказує на безпідставність доводів скаржника, які не впливають на правомірність висновків суду. Зазначає, що судом першої інстанції в повній мірі встановлено фактичні обставини справи та надано об`єктивний та обґрунтований їх аналіз. Просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржене рішення суду залишити без змін. 
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Вища школа адвокатури Національної асоціації адвокатів України подала до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу, у якому просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржене рішення суду залишити без змін. 

Суд апеляційної інстанції заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи та докази по справі, обговоривши доводи, межі та вимоги апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення. 
Судом встановлено такі фактичні обставини справи. 
Позивач ОСОБА_1 є адвокатом, що підтверджується свідоцтвом про право на заняття адвокатською діяльністю №21/380, видане Закарпатською обласною КДКА 26.04.2004 на підставі рішення №140 від 24.04.2004. 
Вища школа адвокатури Національної асоціації адвокатів України подала до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області скаргу від 10 липня 2024 року вих. № 107/0/02-2 на дії адвоката в якій просила притягнути ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №21/380, видане Закарпатською обласною КДКА 26.04.2004 на підставі рішення №140 від 24.04.2004) до дисциплінарної відповідальності. 
У цій скарзі зазначено, що адвокат ОСОБА_1 не проходив процедуру підвищення кваліфікації у 2019, 2020, 2023 роках. Вищевказане свідчить про наявність в діях адвоката ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, а саме: невиконання професійного обов`язку, передбаченого ст.21 Закону щодо підвищення професійного рівня; порушення правил адвокатської етики абз.3 ст.11, абз.1 ст.65 Правил адвокатської етики. 
24 липня 2024 року КДКА Закарпатської області направила повідомлення адвокату ОСОБА_2 з пропозицією надати пояснення по справі. 
31 липня 2024 року на адресу КДКА Закарпатської області надійшли пояснення від адвоката ОСОБА_2 . Адвокат у поясненнях від 30.07.2024 зазначив, що у 2021 році ним було взято участь у ряді заходів з підвищення кваліфікації адвоката, за які йому було нараховано 8 балів станом на 24 червня 2021 року. 2 бали у 2021 році ним не було отримано, оскільки розрахував отримати шляхом проходження тестування на тему "Нормативне регулювання статусу та питання діяльності органів адвокатського самоврядування". Дане тестування не пройшов, оскільки воно не було впроваджено. У 2022 році не проходив підвищення кваліфікації в силу рішення Ради адвокатів України №30 від 16 березня 2022 року котрим було призупинено дію пунктів 19, 20 порядку підвищення кваліфікації адвокатів України затверджених рішенням Ради адвокатів України №63 від 03.07.2021 зі змінами, на період дії воєнного стану в Україні. Навесні 2022 року різко погіршилося здоров`я батька адвоката, в зв`язку з чим він постійно перебував біля нього у місті Ужгород. ІНФОРМАЦІЯ_1 , його батько помер. Після смерті батька перебував у важкому психологічному стані, який не давав йому достатньо часу приділяти підвищенню кваліфікації. В зв`язку з хворобою батька, та його постійним доглядом, не виявив, що до рішення Ради адвокатів України від 16.03.2022 №30, яким було передбачено таке зупинення, було 27.12.2022 внесено зміни, згідно з якими відповідний пункт зупинено тільки до 31.12.2022 року. Повідомляє, що мав намір скористатися пунктом 32 Порядку, та підтвердити підвищення кваліфікації за попередні роки шляхом проходження передбаченого цим пунктом тестування. У зв`язку з цим у 2024 році він звернувся до ВША НААУ по телефону щодо проходження відповідного тестування. Водночас йому працівники школи повідомили, що такої можливості поки що немає і не змогли повідомити коли система буде працювати. Зазначає що в якості порушення можуть розглядатися тільки обставини щодо підвищення кваліфікації у 2023 році. Вказує на те, що порядок підвищення кваліфікації, передбачає, що питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ініціюється тільки у випадку не проходження ним навчання, яке призначено адвокату КДКА регіону або ВККА. Окремо адвокат Жменяк Ю.Ю. зазначає, що на нього ніколи не поступали скарги про притягнення до дисциплінарної відповідальності, до відповідальності не притягувався, завжди виконував свій професійний обов`язок. 
08 серпня 2024 року член комісії КДКА Закарпатської області Бухтоярова О.В. підготувала довідку за результатами перевірки скарги ВША НААУ на неналежну поведінки адвоката ОСОБА_1 , яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність. 
Рішенням від 28.08.2024 року Дисциплінарна палата КДКА Закарпатської області порушила дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 .. Призначено розгляд дисциплінарною справи на 16-30 год. на 17 вересня 2024 року у приміщенні КДКА Закарпатської області за адресою: м. Ужгород, вул. Лінтура, 10-Б/2. 
Листом від 06.09.2024 вих. №200 КДКА Закарпатської області направила копію рішення про порушення дисциплінарної справи на адресу ВША НААУ та адвоката Жменяка Ю.Ю.. 
17 вересня 2024 року на адресу КДКА Закарпатської області надійшли додаткові пояснення від адвоката ОСОБА_1 , відповідно до яких просить врахувати при розгляді справи дані щодо отримання ним балів за підвищення кваліфікації у 2024 році. 
Рішенням від 17.09.2024 року Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області було закрито дисциплінарну справу відносно адвоката ОСОБА_1 , у зв`язку з відсутністю в його діях дисциплінарного проступку. 
Вказане рішення обґрунтоване тим, що у листі Голови НААУ від 20.08.2024 № 1372/0/2-24, адресованому КДКА Закарпатської області, зазначено, що невиконання адвокатом обов`язку з підвищення свого професійного рівня за 2022 рік не має наслідком його дисциплінарну відповідальність за вказаний період. З огляду на це Дисциплінарна палата не вбачає підстав для притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за невиконання ним вимог з підвищення свого професійного рівня (підвищення кваліфікації) за 2022 рік. Крім цього постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 вересня 2024 року у справі № 640/1859/22 за позовом ОСОБА_3 до НААУ, із залученням ВША НААУ третьою, особою, визнано протиправним та скасовано пункти 18, 19, 20 Порядку підвищення кваліфікації. Отже з 10 вересня 2024 року (дати ухвалення постанови Шостим апеляційним адміністративним судом у справі № 640/1859/22) втратив чинність пункт 20 Порядку підвищення кваліфікації, який передбачав обов`язок всіх адвокатів підвищувати свою кваліфікацію на рівні 10 годин на рік (отримувати 10 залікових балів). Враховуючи набрання адвокатом ОСОБА_1 у 2021 році 8 залікових балів з підвищення кваліфікації, ДП Закарпатської області не вбачає підстав для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за невиконання ним вимог з підвищення свого професійного рівня (підвищення кваліфікації) за цей рік. ДП Закарпатської області з посиланням на п.5 та 6 ч.2 ст.34 Закону України "Про адвокатура та адвокатську діяльність", зазначила, що поведінка адвоката ОСОБА_1 по не виконанню професійного обов`язку з підвищення кваліфікації за 2019, 2020 і 2023 роки містить ознаки дисциплінарного проступку. Було взято до уваги існування в Україні карантину та воєнного стану, та наведені адвокатом ОСОБА_1 і підтверджені належними доказами його складні сімейні обставини, котрі визнались поважними, котрі в сукупності унеможливили виконання ним обов`язку з підвищення кваліфікації за 2019, 2020 і 2023 роки. ДП Закарпатської області також, до вищевикладеного, прийняла до уваги і факт виконання адвокатом ОСОБА_1 вимог з підвищення кваліфікації за 2024 рік у повному обсязі. Враховуючи такі обставини та ставлення адвоката ОСОБА_1 до своєї поведінки, ДП Закарпатської області не вбачає в його діях по невиконанню обов`язку з підвищення кваліфікації за 2019, 2020 і 2023 роки дисциплінарного проступку. 
Вищою школою адвокатури Національної асоціації адвокатів України подано до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури скаргу вих.№1731/0/02-2 від 16.10.2024 (вх. 23698 від 22.10.2024 року) в якій просила: 1. Скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області від 17 вересня 2024 року про закриття дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 21/380, видане 26.04.2004 року на підставі рішення Закарпатської обласної КДКА 24.04.2004 року №140); 2. Ухвалити нове рішення. 
ВША НААУ зазначено, що адвокат ОСОБА_1 , не проходив процедуру підвищення кваліфікації у 2019, 2020, 2023 роках. Вищевказане свідчить про наявність в діях адвоката ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, а саме: невиконання професійного обов`язку, передбаченого ст.21 Закону щодо підвищення професійного рівня; порушення правил адвокатської етики абз.3 ст.11, абз.1 ст.65 Правил адвокатської етики. Відповідно до поданої скарги ВША НААУ просила притягнути адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності. 
Листом за вих. № 2425 від 22 жовтня 2024 року Голова ВКДКА - Сергій Вилков доручив члену ВКДКА ОСОБА_4 провести перевірку відомостей та фактів, які викладені у скарзі. 
Листом від 01.11.2024 вих. №2603 Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури повідомлено ОСОБА_1 , що до порядку денного засідання включено розгляд скарги Вищої школи адвокатури Національної асоціації адвокатів України на рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області у складі дисциплінарної палати від 17.09.2024 року про закриття дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 . Засідання відбудеться 16 листопада 2024 року о 09:00 за адресою: м. Київ, вул. Борисоглібська 3, 6 поверх. Розгляд скарги призначено на 15:30. 
Листом від 29.11.2024 вих. №2897 Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури повідомлено ОСОБА_1 , що на засіданні Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі - ВКДКА) 16 листопада 2024 року розгляд скарги Вищої школи адвокатури Національної асоціації адвокатів України на рішення Кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області у складі дисциплінарної палати від 17.09.2024 року про закриття дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 було відкладена. Так, наступне засідання відбудеться 14 грудня 2024 року о 10:00 за адресою: село Плав`є, Сколівський район, Львівська область, конференц-зал Комплексу “Плай”. Розгляд скарги призначено на 11:00 год.. 
03 грудня 2024 року член комісії ВКДКА ОСОБА_4 підготував довідку за скаргою Вищої школи адвокатури Національної асоціації адвокатів України на рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області у складі дисциплінарної палати від 17 вересня 2024 року про відмову в закриття дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 . 
Рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №XII-004/2024 від 14 грудня 2024 року у складі Т.в.о Голови Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Місяця А.П. та заступника Голови Вищої кваліфікаційио-дисциплінарної комісії адвокатури Крупнової Л.В., секретаря засідання Вищої кваліфікаційпо-дисциплінарної комісії адвокатури - Клечановської Ю.І., членів Вищої кваліфікаційио-дисциплінарної комісії адвокатури: Вишаровської В.К., ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Василевської О.А., ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , розглянувши у відкритому засіданні скаргу Вищої школи адвокатури Національної асоціації адвокатів України на рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області у складі дисциплінарної палати віл 17.09.2024 року про закриття дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 , керуючись статтею 52 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури вирішила: Скаргу Вищої школи адвокатури Національної асоціації адвокаті в України - задовольнити. Рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області у складі дисциплінарної палати від 17.09.2024 року про закриття дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 - скасувати. Ухвалити нове рішення та застосувати до адвоката ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 1 (один) місяць. 
Вказане рішення обґрунтоване наступним. 
Згідно ч.1 ст.21 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”, під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний, зокрема, дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; виконувати рішення органів адвокатського самоврядування; виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги. Відповідно до ч. 1 ст. 33 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”, адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Частиною 2 ст. 34 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” передбачено, що дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом. Частиною 1 ст. 36 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” встановлено, що право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки. Відповідно до ст. 37 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі. Процедуру здійснення дисциплінарного провадження на кожній із вказаних вище стадій врегульовано статтями 38, 39, 40 і 41 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”. Наявність чи відсутність в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку встановлюється на стадії порушення дисциплінарної справи. В свою чергу, статтею 41 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” передбачено, що за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Відповідно до абзацу 2 частини 1 статті 41 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”, ст. 51 Положення №120, рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Кваліфікаційно-дисциплінарні комісії адвокатури, в частині додержання критеріїв обґрунтованості та вмотивованості рішень, також мають враховувати усталену практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої, рішення мають бути обґрунтованими, зрозумілими для учасників справ та чітко структурованими. Також у рішеннях має бути надана правова оцінка доводів сторін. Доводи скарги, знайшли підтвердження та спростовують окремі висновки дисциплінарної палати КДКА Закарпатської області. 
З приводу доводів скарги в частині наявності підстав для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за не підвищення кваліфікації у 2022 році, ВКДКА відзначає наступне. ВКДКА вважає помилковими висновки КДКА регіону, що невиконання адвокатом обов`язку з підвищення свого професійного рівня за 2022 рік не має наслідком його дисциплінарну відповідальність за вказаний період. 11-12 серпня 2023 року Рада адвокаті України (далі РАУ) своїм рішенням № 88 дала роз`яснення щодо обов`язку підвищення кваліфікації адвокатами за 2022 рік. У вказаному рішенні РАУ роз`яснила, що враховуючи бойові дії на території України та неможливість у зв`язку з цим проведення у деяких регіонах України акредитованих заходів з підвищення кваліфікації, рішенням Ради адвокатів України № 30 від 16 березня 2022 року, на період дії воєнного стану в Україні призупинено дію пунктів 19, 20 Порядку, що не скасовувало передбачений Законом обов`язок підвищення професійного рівня, а лише дозволяло адвокату підвищувати свій професійний рівень у меншому обсязі, ніж встановлено вимогами Порядку. Відповідно, невиконання адвокатом вимог пунктів 19, 20 Порядку за 2022 рік, тобто підвищення ним професіонального рівня в меншому обсязі, ніж встановлено зазначеними пунктами Порядку, не є дисциплінарним проступком, а тому не може слугувати підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Як вбачається з матеріалів дисциплінарної справи, адвокат ОСОБА_2 у 2022 році не підвищував кваліфікацію взагалі. За наведених обставин, не підвищення адвокат ОСОБА_2 кваліфікації за 2022 рік взагалі, а не в меншій кількості, як то визначено рішенням РАУ № 88 від 11-12 серпня 2023 року, містить склад дисциплінарного проступку, який ставиться йому в провину. Також оскаржуване рішення КДКА Закарпатської області є невмотивованим в частині непідвищення адвокатом кваліфікації за 2019 рік, враховуючи, що карантин було запроваджено лише у 2020 році. 
Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури відзначає, що поведінка адвоката ОСОБА_2 по невиконанню професійного обов`язку з підвищення кваліфікації за 2019, 2020, 2021, 2022 і 2023 роки містить склад дисциплінарного проступку. При цьому, КДКА Закарпатської області безпідставно прийняла до уваги існування в Україні карантину і воєнного стану, зумовлених поширенням захворювання “COVID- 19” і військовою агресію Російської Федерації проти України відповідно, та наведені адвокатом ОСОБА_2 і підтверджені належними доказами його складні сімейні обставини та причини, а тому визнала їх поважними, які унеможливили виконання ним обов`язку з підвищення кваліфікації за вказані роки, оскільки зазначені обставини об`єктивно не перешкоджали адвокату підвищити кваліфікацію хоча б у мінімальному розмірі 10 годин на один календарний рік. 
Щодо строків притягнення до дисциплінарної відповідальності, ВКДКА зазначає наступне: Рішенням РАУ від 07.06.2024 №22 вирішено роз`яснити, що: Невиконання адвокатом вимог з підвищення кваліфікації згідно з Порядком за звітний календарний рік (з 01 січня по 31 грудня) та попередні роки є самостійними триваючими дисциплінарними проступками до часу отримання електронних сертифікатів про підвищення кваліфікації, які підтверджують виконання адвокатом встановлених вимог з підвищення професійного рівня або притягненням винної у невиконанні обов`язку особи до відповідальності, що припиняє дисциплінарний проступок. Зазначені дисциплінарні проступки припиняються з часу отримання електронного сертифікату про підвищення кваліфікації за формою, затвердженою ВША НААУ, що підтверджує виконання адвокатом встановлених вимог з підвищення професійного рівня, або з часу притягнення винного у невиконанні обов`язку адвоката до дисциплінарної відповідальності. Відповідно до постанови Верховного Суду від 11.04.2018 у справі № 804/401/17, триваючим правопорушенням є проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 09 серпня 2019 року у справі № 1540/4358/18, через відсутність в Законі України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” визначення поняття “триваюче правопорушення”, сформовано правовий висновок, згідно з яким триваючими визначаються правопорушення, які, почавшись з якоїсь протиправної дії або бездіяльності, здійснюються потім безперервно шляхом невиконання обов`язку. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія або бездіяльність, коли винний або не виконує конкретний покладений на нього обов`язок, або виконує його неповністю чи неналежним чином. Відсутність у Законі України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” поняття “триваюче правопорушення” не може бути підставою для звільнення від відповідальності”. Відповідно до статті 51 Положення та ч.1 ст.41 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”, рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини. За таких обставин Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури не погоджується з висновками дисциплінарної палати КДКА регіону, вважає що відсутні підстави для закриття дисциплінарної справи у зв`язку з наявністю поважних причин. Відповідно до позиції Верховного Суду, яка викладена у постанові від 08.09.2020 року у справі №П/811/2499/17, стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися, насамперед, на такому: чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; чи дійсно у діянні адвоката є склад дисциплінарного проступку; чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; чи відповідає застосований вид стягнення вимогам закону та чи є він пропорційним (співмірним) із учиненим діянням. Згідно з ч.2 ст.31 даного Закону накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі: 1) повторного протягом року вчинення дисциплінарного проступку; 2) порушення адвокатом вимог щодо несумісності; 3) систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики. Частиною другою статті 32 цього ж Закону встановлено, що накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі: 1) порушення присяги адвоката України; 2) розголошення адвокатом відомостей, що становлять адвокатську таємницю, використання їх у своїх інтересах або в інтересах третіх осіб; 3) заподіяння протиправними діями адвоката, пов`язаними із здійсненням ним адвокатської діяльності, значної шкоди клієнту, якщо така шкода встановлена судовим рішенням, що набрало законної сили; 4) систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури України. 
Зважаючи на обставини вчинення дисциплінарного проступку (час та місце вчинення), керуючись вищенаведеними положеннями Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” та Правилами адвокатської етики, ВКДКА приходить до висновку, що адвокат ОСОБА_1 вчинив дисциплінарний проступок який полягає у невиконанні своїх професійних обов`язків та невиконанні рішень органів адвокатського самоврядування (пункти 5 та 6 ч.2 ст. 34 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”), ст. 11 Правил адвокатської етики, згідно якої адвокат має постійно підвищувати свій професійний рівень та кваліфікацію, володіти достатньою інформацією про зміни у чинному законодавстві. З огляду на вищевикладене є всі підстави для накладення на адвоката ОСОБА_1 , дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю. 
Обираючи вид дисциплінарного стягнення, відповідно до вимог статті 41 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури враховує обставини вчинення проступку, його тривалість - не виконання професійного обов`язку в частині підвищення кваліфікації адвокатом за 2019-2023 роки - станом на даний час так і не підвищено, особу адвоката - який не притягався до дисциплінарної відповідальності. ВКДКА вважає співмірним застосувати до адвоката ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на один місяць. 
На підставі викладеного, керуючись статтею 52 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури, - вирішила скаргу Вищої школи адвокатури Національної асоціації адвокатів України - задовольнити. Рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області у складі дисциплінарної палати від 17.09.2024 року про закриття дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 , - скасувати. Ухвалити нове рішення та застосувати до адвоката ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 1 (один) місяць. 
Позивач не погодився з вищевказаним рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №ХІІ-004/2024 від 14 грудня 2024 року і звернувся до суду з цим адміністративним позовом. 

Переглядаючи рішення суду першої інстанції в межах доводів і вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, з врахуванням наступного. 
Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн. 
Наведені норми означають, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень. 
Судом першої інстанції вірно враховано, що правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” від 05 липня 2012 року №5076-VI /надалі - Закон №5076-VI/. 
Так, за визначеннями, наведеними у статті 1 Закону №5076-VI, адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом; адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правничої допомоги клієнту; адвокатське самоврядування - гарантоване державою право адвокатів самостійно вирішувати питання організації та діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. 
Статтею 2 Закону №5076-VI визначено, що адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правничої допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. 
Правовою основою діяльності адвокатури України згідно зі статтею 3 Закону №5076-VI є Конституція України, цей Закон, інші законодавчі акти України. 
Частиною першою статті 4 Закону №5076-VI визначено, що адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів. 
Згідно зі статтею 5 Закону №5076-VI, адвокатура є незалежною від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб. Держава створює належні умови для діяльності адвокатури та забезпечує дотримання гарантій адвокатської діяльності. 
Відповідно до частини першої статті 21 Закону №5076-VI під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: 1) дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; 2) на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правничої допомоги; 3) невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів; 4) підвищувати свій професійний рівень; 5) виконувати рішення органів адвокатського самоврядування; 6) виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правничої допомоги. 
Згідно зі статтею 33 Закону №5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. 
Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. 
Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України. 
Частиною першою статті 34 Закону №5076-VI встановлено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. 
Як визначено частиною другою статті 34 Закону №5076-VI дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом. 
Відповідно до статті 36 Закону №5076-VI право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки. 
Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності. 
Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою). 
Статтею 40 Закону №5076-VI передбачено, що дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення. Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб. 
Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правничою допомогою адвоката. У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки. 
Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці. Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання. 
Згідно статті 41 Закону №5076-VI за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу. 
Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини. Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката. Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні. Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення. 
Відповідно до статті 42 Закону №5076-VI адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії. 
Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури протягом десяти днів з дня отримання заяви (скарги) витребовує матеріали дисциплінарної справи у відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та забезпечує розгляд скарги на рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної справи. 
Крім цього, апеляційний суд зазначає, що згідно приписів частин першої - третьої статті 57 Закону №5076-VI, рішення з`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України є обов`язковими до виконання всіма адвокатами. Рішення конференцій та рад адвокатів регіонів є обов`язковими до виконання адвокатами, адреса робочого місця яких знаходиться у відповідному регіоні та відомості про яких включено до Єдиного реєстру адвокатів України. Рішення органів адвокатського самоврядування набирають чинності з дня їх прийняття, якщо інший строк не передбачений рішеннями. 
Водночас, правила адвокатської етики /надалі - ПАЕ/ затверджені Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року від 09 червня 2017 року (зі змінами, затвердженими З`їздом адвокатів України 2019 року від 15 лютого 2019 року) та згідно преамбули надзвичайна важливість функціонального навантаження адвокатури вимагає від адвокатів слідування високим етичним стандартам поведінки. При цьому специфіка, комплексний характер обов`язків, що покладені на адвокатуру, обумовлюють необхідність збалансування засад служіння адвоката інтересам окремого клієнта та інтересам суспільства в цілому, дотримання принципів законності і верховенства права. Закон України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачає дотримання Правил адвокатської етики як одного з основних професійних обов`язків адвоката. Правила адвокатської етики (далі по тексту - Правила) мають на меті уніфіковане закріплення традицій і досвіду української адвокатури в сфері тлумачення норм адвокатської етики, а також загальновизнаних деонтологічних норм і правил, прийнятих у міжнародному адвокатському співтоваристві. Правила слугують обов`язковою для використання адвокатами системою орієнтирів при збалансуванні, практичному узгодженні своїх багатоманітних, іноді суперечливих професійних прав та обов`язків відповідно до статусу, основних завдань адвокатури і принципів її діяльності, визначених Конституцією України, Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та іншими законодавчими актами, а також закріплюють єдину систему критеріїв оцінки етичних аспектів поведінки адвоката. 
Згідно зі статтею 1 ПАЕ норми Правил не відміняють і не замінюють положень чинного законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, а доповнюють і конкретизують його. 
Відповідно до статті 2 ПАЕ дія Правил поширюється на: - всі види адвокатської діяльності та в частині, визначеній Правилами, - на іншу діяльність (дії) адвоката, в тому числі соціально-публічну діяльність адвоката, яка може вступити в суперечність з професійними обов`язками адвоката або підірвати престиж адвокатської професії; - всіх адвокатів України, адвокатів іноземних держав, що внесені до Єдиного реєстру адвокатів України, а також адвокатів України, право на зайняття адвокатською діяльністю яких зупинено в передбаченому законом порядку; - адвокатів - членів органів адвокатського самоврядування, помічників та стажистів адвокатів, інших осіб, які перебувають у трудових відносинах з адвокатом (адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням) у частині, яка застосовна до їх діяльності; - відносини, що виникли або існують після їх прийняття. 
За приписами статті 7 ПАЕ у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності. 
Згідно статті 11 ПАЕ зважаючи на суспільну значущість і складність професійних обов`язків адвоката, від нього вимагається високий рівень професійної підготовки, ґрунтовне знання чинного законодавства, практики його застосування, опанування тактики, методів і прийомів адвокатської діяльності, ораторського мистецтва. 
Адвокат зобов`язаний надавати професійну правничу (правову) допомогу клієнту, здійснювати його захист та представництво компетентно і добросовісно, що передбачає знання відповідних норм права, наявність необхідного досвіду їх застосування, доскональність у врахуванні всіх обставин, що стосуються доручення клієнта та можливих правових наслідків його виконання, ретельну підготовку до виконання доручення. 
Адвокат має постійно підвищувати свій професійний рівень та кваліфікацію, володіти достатньою інформацією про зміни у чинному законодавстві. 
Адвокат повинен забезпечувати обґрунтовано необхідний рівень компетентності своїх помічників, стажистів, технічного персоналу та інших осіб, що залучаються ним для виконання окремих робіт у зв`язку з виконанням доручення. 
Згідно зі статтею 12 ПАЕ всією своєю діяльністю адвокат повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві. Цього принципу адвокат зобов`язаний дотримуватись у всіх сферах діяльності: професійній, громадській, публіцистичній та інших. 
Адвокат зобов`язаний виконувати законні рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їх компетенції, що не виключає можливості їх оскарження у встановленому законом порядку. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності. Критика діяльності, рішень, порядку формування, членів органів адвокатського самоврядування тощо не може бути спрямована на приниження авторитету адвокатури, адвокатської професії та статусу адвоката, бути вираженою у принизливій чи такій, що порочить честь, гідність та ділову репутацію особи, формі, а також містити завідомо неправдиву інформацію або заклики до невиконання рішень органів адвокатського самоврядування. При здійсненні професійної діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватись загальноприйнятих норм ділового етикету, в тому числі щодо зовнішнього вигляду. 
Положеннями статті 64 ПАЕ передбачено, що органи адвокатського самоврядування сприяють та контролюють дотримання Правил адвокатської стики всіма адвокатами України, які у відповідності до законодавства України здійснюють в Україні адвокатську діяльність. 
У відповідності до абзацу 1, 2 статті 65 ПАЕ адвокат зобов`язаний виконувати рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їх компетенції в спосіб, передбачений Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність". Рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їхньої компетенції, є обов`язковими до виконання адвокатськими бюро та адвокатськими об`єднаннями. 
Також суд першої інстанції вірно зазначив, що відповідно до пунктів 1 та 2 розділу І Порядку підвищення кваліфікації адвокатів України (нова редакція), затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 03 липня 2021 року № 63 /надалі - Порядок №63/, дія цього Порядку підвищення кваліфікації адвокатів України (далі по тексту “Порядок”) поширюється на адвокатів, які здійснюють адвокатську діяльність у формах, визначених Законом України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”. На адвокатів, право на заняття адвокатською діяльністю яких зупинено, обов`язок щодо підвищення кваліфікації не поширюється. У випадку поновлення адвокатської діяльності, яку було зупинено на рік і більше, адвокат зобов`язаний пройти спеціальні курси підвищення кваліфікації за програмою та у порядку, розробленими Вищою школою адвокатури НААУ та затвердженими Експертною радою з питань акредитації та сертифікації (далі - Експертна рада НААУ). Адвокат проходить зазначені курси протягом трьох місяців з моменту поновлення права на заняття адвокатською діяльністю. 
Підвищення кваліфікації є підвищенням професійного рівня адвоката, що є його важливим професійним обов`язком, дотримання якого має забезпечувати безперервне поглиблення, розширення й оновлення адвокатами своїх професійних знань, вмінь та навичок, за бажанням адвоката здобуття нової спеціалізації або кваліфікації у певній галузі права чи сфері діяльності на основі раніше здобутої освіти і практичного досвіду, забезпечувати адвокатів достатньою інформацією про зміни у чинному законодавстві та практиці його тлумачення та застосування. 
Підвищення кваліфікації адвокатів спрямовано на: зміцнення їх правових навичок; практичну реалізацію правил адвокатської етики; підвищення рівня знань в напрямку прав людини та основоположних свобод; навчання повазі до прав та інтересів клієнтів; навчання захисту прав клієнтів і сприянню їхньому здійсненню; навчання сприянню належному здійсненню судочинства та реалізації права на справедливий суд; заохочення до участі у наданні безоплатної правової допомоги; інше поглиблення, розширення й оновлення їх професійних знань, вмінь та навичок. 
Пунктами 5, 6 та 11 розділу І Порядку №63 передбачено, що підвищення кваліфікації адвокатів в Україні здійснюється у відповідності до цього Порядку операторами підвищення кваліфікації адвокатів за адміністрування підвищення кваліфікації адвокатів адміністратором. 
Вища школа адвокатури НААУ: є адміністратором процесу підвищення кваліфікації адвокатів в Україні; адмініструє процес підвищення кваліфікації адвокатів через відповідну централізовану онлайн-платформу, до якої підключаються оператори з підвищення кваліфікації адвокатів; є оператором процесу підвищення кваліфікації адвокатів в Україні, що не потребує акредитації; організовує та проводить заходи з підвищення кваліфікації адвокатів на всеукраїнському та регіональному рівнях (офлайн заходи, онлайн конференції, онлайн курси, дистанційні курси, вебінари тощо); здійснює щорічне планування навчальних продуктів за їх кількістю, тематикою, формою проведення тощо. веде облік і щорічно узагальнює інформацію про підвищення кваліфікації адвокатів в АРК, областях, містах Києві та Севастополі; в порядку передбаченому Експертною радою НААУ організовує процес акредитації сторонніх операторів підвищення кваліфікації адвокатів, на підставі рішень Експертної ради НААУ оформлює та видає сертифікати акредитації, повідомляє заявникам про відмову в акредитації (сертифікації); моніторить якість організації процесу підвищення кваліфікації адвокатів, що здійснюються сторонніми операторами підвищення кваліфікації адвокатів та надає відповідну інформацію Експертній раді з питань акредитації та сертифікації для реагування; на виконання Порядку акредитації та сертифікації, затвердженого головою Експертної ради НААУ організовує процес акредитації заходів з підвищення кваліфікації адвокатів та сертифікації лекторів всіх операторів підвищення кваліфікації адвокатів та оформлює сертифікати акредитації (сертифікації) на підставі рішень Експертної ради НААУ організовує процес акредитації заходів з підвищення кваліфікації адвокатів та сертифікації лекторів всіх операторів підвищення кваліфікації адвокатів та оформлює сертифікати акредитації (сертифікації) на підставі рішень Експертної ради НААУ; готує та передає НААУ інформацію для розміщення її в ЄРАУ про щорічне проходження підвищення кваліфікації адвокатами; розробляє та подає на затвердження Експертній раді НААУ проекти документів, що встановлюють вимоги до лекторів, експертів, заходів з підвищення кваліфікації адвокатів та операторів підвищення кваліфікації адвокатів; в рамках своїх повноважень здійснює іншу діяльність, та приймає необхідні рішення, пов`язані з адмініструванням процесу підвищення кваліфікації адвокатів через відповідну централізовану онлайн-платформу, до якої підключаються оператори з підвищення кваліфікації адвокатів. 
Пунктом 14 розділу І Порядку № 63 визначено види підвищення кваліфікації адвокатів: 
- навчання або викладання за професійними програмами підвищення кваліфікації адвокатів у вищих навчальних закладах ІІІ та IV рівня акредитації, якщо вони є акредитованими операторами підвищення кваліфікації адвокатів. Кількість залікових балів в межах акредитації; 
- участь у міжнародних, всеукраїнських та регіональних наукових, науково-практичних та науково-методологічних конференціях, семінарах, круглих столах, тренінгах, програмах тощо, які організовані та проводяться операторами підвищення кваліфікації адвокатів в Україні та за кордоном. Кількість залікових балів в межах акредитації; участь у будь-яких акредитованих заходах з підвищення кваліфікації адвокатів (в тому числі в форматі онлайн), які організовані операторами підвищення кваліфікації адвокатів після проходження тестування (за наявності) на онлайн-платформі адміністратора з підвищення кваліфікації адвокатів ВША НААУ. Кількість залікових балів в межах акредитації. У випадку, якщо навчальний продукт являє собою відеозапис, що не має чіткої структури курсу та не передбачає за результатами його перегляду зріз закріпленого матеріалу через тестування, то кількість залікових балів за такий вид підвищення кваліфікації дорівнює 1-му балу незалежно від кількості годин такого відео-запису. Це обмеження не стосується відеоматеріалів, які включаються в структуру онлайн-курсів з відповідною перевіркою знань; 
- виступ у якості сертифікованого лектора з доповіддю, презентацією або науковим повідомленням на міжнародних, всеукраїнських та регіональних науково-практичних та науково-методологічних конференціях, семінарах, круглих столах, майстер-класах, тренінгах тощо. Застосовується подвоєна кількість балів в рамках акредитованого заходу; наукові або науково-практичні статті, які пройшли рецензування Вченою радою Вищої школи адвокатури НААУ, 5000 знаків дорівнює одному заліковому балу; 
- видання монографій, підручників, посібників (у тому числі у співавторстві) 1 видання - 12 залікових балів; 
- здобуття наукового ступеня доктора філософії в галузі права при здійсненні адвокатської діяльності - 30 залікових балів; 
- здобуття наукового ступеня доктора наук в галузі права (або доктора права в разі отримання ступеня за кордоном) при здійсненні адвокатської діяльності - 45 залікових балів; 
- робота в органах адвокатського самоврядування (в тому числі на виборних позиціях без оформлення трудових відносин згідно Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”) - 5 залікових балів на рік; робота в складі Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та дисциплінарних палатах кваліфікаційно-дисциплінарних комісій в регіонах додатково 2 бали на рік з питань Правил адвокатської етики; 
- участь в роботі комітетів НААУ (голова та заступники голови комітету НААУ - 10 балів на рік; член ради комітету 5 балів на рік). Участь адвоката в роботі комітету НААУ з питань адвокатської етики (голова, заступники та члени ради комітету) - додатково 2 бали на рік з питань Правил адвокатської етики; участь адвоката в роботі комітетів із захисту прав адвокатів рад адвокатів регіонів за поданням Голови ради адвокатів регіону (голова та заступники голови комітету - 10 балів на рік; член комітету 5 балів на рік). Чисельність членів комітету в поданні Голови ради адвокатів регіону не може перевищувати 15 осіб (за винятком Ради адвокатів м. Києва та Ради адвокатів Київської області, де чисельність членів комітету обмежується членами, які приймають активну участь в його роботі); 
- успішне проходження онлайн тестування з подальшим нарахуванням залікових балів. Тестування розробляються Вищою школою адвокатури НААУ відповідно до галузей права. Тестування з Правил адвокатської етики розробляються Вищою школою адвокатури НААУ із залученням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Максимальна кількість таких балів не може перевищувати 2 залікових бали на рік; 
- успішне проходження онлайн тестування на тему “Нормативне регулювання статусу та питання діяльності органів адвокатського самоврядування”. Тема включатиме зокрема (але не обмежуючись) такі питання: структура, повноваження органів адвокатського самоврядування, нормативні акти, що регулюють їх діяльність. Максимальна кількість таких балів не може бути більше, ніж 2 залікових балів на рік. 
- інша діяльність, визначена Експертною радою НААУ. 
При цьому, вимоги щодо підвищення кваліфікації адвокатів встановлені розділом ІІ Порядку № 63. Так, згідно пунктів 16-33 всі адвокати, інформація про яких внесена до Єдиного реєстру адвокатів України зобов`язані постійно підвищувати свій професійний рівень (професійну кваліфікацію). Один заліковий бал з підвищення кваліфікації адвокатів дорівнює 1 (одній) годині навчання, крім випадків, встановлених цим Порядком. Адвокати, до досягнення ними 3-х річного адвокатського стажу зобов`язані пройти Модульну програму “Молодий адвокат”, яку розробляє та реалізовує Вища школа адвокатури НААУ. Адвокати, які набули статусу адвоката, протягом перших трьох років своєї адвокатської діяльності зобов`язані підвищити свій професійний рівень на рівні 48 годин з яких не менше 16 годин - щороку. У разі отримання свідоцтва на право заняття адвокатською діяльністю у другому півріччі відповідного року, такий адвокат має право отримати меншу кількість балів у першому році отримання свідоцтва, за умови, що загальна кількість балів за 3 роки становитиме не менше 48 годин. Всі адвокати, за виключенням адвокатів, зазначених у пункті 19 цього порядку, зобов`язані підвищувати кваліфікацію адвоката на рівні 10 годин на рік (10 залікових балів). Адвокат за рік має отримати не менше ніж 2 залікових бали за навчання з питань Правил адвокатської етики. Не менше 50% залікових балів з підвищення кваліфікації повинні бути отримані адвокатом під час заходів, організованих операторами підвищення кваліфікації адвокатів в Україні. 
Звітним роком з підвищення кваліфікації адвокатів є календарний рік, з 01 січня по 31 грудня кожного року. Вищою школою адвокатури НААУ ведеться особиста картка обліку залікових балів адвоката. У разі відсутності необхідної кількості балів в заліковій картці обліку балів з підвищення кваліфікації адвоката, Вища школа адвокатури зобов`язана проінформувати раду адвокатів регіону та відповідну кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури регіону про порушення даного Порядку. В свою чергу у разі надходження скарги на такого адвоката у КДКА за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в ЄРАУ, про вчинення інших порушень, ці данні повинні бути враховані при розгляді дисциплінарної справи. 
У випадку, якщо кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури регіону або Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури адвоката притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення Правил адвокатської етики, то своїм рішенням такі комісії можуть також встановити обов`язок для такого адвоката пройти спеціалізоване додаткове підвищення кваліфікації з питань адвокатської етики у Вищій школі адвокатури НААУ. Копія відповідного рішення направляється до Вищої школи адвокатури НААУ, яка забезпечує моніторинг виконання адвокатом вказаного рішення та надсилає відповідному адвокату перелік запланованих заходів з питань адвокатської етики на найближчі три місяці. Адвокат зобов`язаний пройти таке навчання протягом трьох місяців з дати винесення рішення комісією. Порушення адвокатом порядку проходження такого навчання без поважних причин вважається невиконанням рішення органу адвокатського самоврядування та відповідно вважається дисциплінарним проступком. У випадку не проходження адвокатом такого навчання у встановлений строк Вища школа адвокатури НААУ повідомляє КДКА відповідного регіону про невиконання рішення органу адвокатського самоврядування. 
Адвокати мають право вільно обирати види підвищення кваліфікації, брати участь у будь-яких заходах з підвищення кваліфікації адвокатів, що проводяться операторами підвищення кваліфікації за умови їх реєстрації на такий захід оператором, що його проводить (з урахуванням обмежень, встановлених цим Порядком). 
У разі тривалої (понад трьох місяців) втрати працездатності або з інших поважних причин, за відповідною заявою адвоката та за рішенням ради адвокатів регіону адвокат може бути звільнений від обов`язку підвищення кваліфікації протягом періоду оцінювання повністю або частково. Копія такого рішення ради адвокатів регіону направляється до ВША НААУ. 
Адвокату України зараховуються академічні години та/або залікові бали підвищення кваліфікації, отримані на відповідних заходах, проведених та/або визнаних організацією-підписантом Меморандуму ССВЕ “Про взаємне визнання транскордонного підвищення кваліфікації адвокатів”. 
Академічні години та/або залікові бали підвищення кваліфікації, отримані на відповідних заходах, проведених та/або визнаних організацією-підписантом Меморандуму ССВЕ “Про взаємне визнання транскордонного підвищення кваліфікації адвокатів”, визнаються еквівалентними академічним годинам та/або заліковим балам, отриманим на відповідних заходах, проведених в Україні. 
У разі, якщо адвокат підвищує кваліфікацію відповідно до пункту 27 цього Порядку адвокат зобов`язаний самостійно зберігати сертифікати (інші підтверджуючі документи) та матеріали про участь у заходах з підвищення кваліфікації, сертифікати про проходження навчання за професійними програмами підвищення кваліфікації адвокатами, інші документи, що підтверджують підвищення його кваліфікації протягом поточного року. Інформація про такі види підвищення кваліфікації надається у Вищу школу адвокатури не пізніше 20 грудня кожного звітного року. 
Адвокатам, які виконали вимоги щодо підвищення кваліфікації Вищою школою адвокатури НААУ видається електронний сертифікат про підвищення кваліфікації (направляється на електронну адресу адвоката) з відповідним внесенням НААУ такої інформації до ЄРАУ. Форма сертифікату затверджується Вищою школою адвокатури НААУ. 
Доступ до системи підвищення кваліфікації адвокатів надається адвокатам, які не мають заборгованості зі сплати щорічних внесків адвокатів на забезпечення реалізації адвокатського самоврядування. 
Адвокатам, які не виконали вимоги цього Порядку за попередні роки надається можливість отримати сертифікати з підвищення кваліфікації за ці роки за умови успішних проходжень спеціальних тестувань у Вищій школі адвокатури НААУ за кожен рік невиконання. Тестування розробляються Вищою школою адвокатури НААУ та відрізнятимуться в залежності від кількості балів, яких не вистачило такому адвокату для виконання вимог цього Порядку в попередніх роках. 
З такого правового регулювання слідує, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися правил адвокатської етики; підвищувати свій професійний рівень та кваліфікацію; виконувати рішення органів адвокатського самоврядування, які є обов`язковими до виконання всіма адвокатами. Вищою школою адвокатури НААУ, як адміністратором процесу підвищення кваліфікації адвокатів в Україні, ведеться особиста картка обліку залікових балів адвоката про підвищення кваліфікації адвокатів в АРК, областях, містах Києві та Севастополі та відповідні дані про щорічне проходження підвищення кваліфікації адвокатами подаються до НААУ для розміщення її в ЄРАУ. Порушення Правил адвокатської етики; невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом, є дисциплінарним проступком адвоката. Вчинення дисциплінарного проступку є підставою для застосування до адвоката дисциплінарного стягнення. Питання щодо наявності чи відсутності у діянні адвоката складу дисциплінарного проступку з`ясовується під час дисциплінарного провадження, за результатом розгляду якого приймається рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або рішення про закриття дисциплінарної справи. Відповідні рішення мають бути належним чином обґрунтованими та вмотивованими. 
З огляду на те, що Вища школа адвокатури НААУ, як адміністратор процесу підвищення кваліфікації адвокатів в Україні, у відповідності до покладених на неї повноважень має доступ до повної інформації про підвищення кваліфікації адвокатом в АРК, областях, містах Києві та Севастополі, в тому числі щодо підвищення кваліфікації позивачем, а тому відповідний довід позивача про те, що Вища школа адвокатури, як скаржник, не могла володіти повною інформацією про підвищення ним кваліфікації, суд обгрунтовано відхилив як безпідставний. 
Відносно посилання апелянта (позивача) на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.09.2024 по адміністративній справі № 640/1859/22 суд зазначає, що 10 вересня 2024 року Шостий апеляційний адміністративний суд виніс постанову відповідно до якої: -рішення Київського окружного адміністративного суду від 11 червня 2024 року в частині відмови у задоволенні позовних вимог щодо визнання протиправними та скасування пунктів 18, 19, 20, пункт 2 розділу IV “Перехідні положення” Порядку підвищення кваліфікації адвокатів України від 03 липня 2021 року № 63 скасував та прийняв в цій частині нову постанову, якою вимоги Позивача задовольнив частково. Визнав протиправним та скасував пункти 18, 19, 20, пункт 2 розділу IV “Перехідні положення” Порядку підвищення кваліфікації адвокатів України від 03 липня 2021 року № 63. В іншій частині рішення Київського окружного адміністративного суду від 11 червня 2024 року залишив без змін ( пункт 14 Порядку). 
06 листопада 2024 року Шостий апеляційний адміністративний суд у справі № 640/1859/22 виніс ухвалу про виправлення описки у резолютивній частині судового рішення та видалив із цієї частини “пункт 2 розділу IV “Перехідні положення”, залишивши його чинним. 
Таким чином, судом визнано протиправним та скасовано виключно пункти 18, 19, 20 Порядку, в редакції на дату подання позовної заяви. Рішення Суду апеляційної інстанції набрало законну силу з 10 вересня 2024 року. 
Відповідно до ч. 2 ст. 265 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАСУ), нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду. При цьому, згідно з ч. 1 ст. 325 КАСУ, постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття. Згідно з Постановою, такою датою є 10 вересня 2024 року. 
Судове рішення не передбачає зворотної дії у часі для пунктів 18, 19, 20 Порядку, а відтак ці пункти втрачають чинність лише з 10.09.2024 і не можуть застосовуватися до періодів, що передували цій даті. 
Водночас, стаття 21 Закону чітко закріплює професійний обов`язок адвоката підвищувати свій професійний рівень. Навіть якщо пункти Порядку, які визначають кількість балів, скасовані, сам обов`язок залишається чинним. Це означає, що адвокат зобов`язаний підвищувати кваліфікацію, незважаючи на зміни у вимогах щодо її обсягу. 
Відповідно до пункту 1.31 Положення “Про Раду адвокатів України” затвердженого Установчим з`їздом адвокатів України 17.11.2012, Рада адвокатів України визначає порядок та форми підвищення кваліфікації адвокатами, здійснює методичне керівництво та організовує підвищення кваліфікації адвокатів. 
З метою роз`яснення та забезпечення виконання цього обов`язку, РАУ було розроблено та затверджено Порядок підвищення кваліфікації адвокатів (рішення від 3 липня 2021 року №63), з подальшими змінами. Виходячи з цієї норми, сам обов`язок підвищувати кваліфікацію залишається чинним. Адвокат зобов`язаний виконувати цей професійний обов`язок, хоча його кількісні показники можуть змінюватися. Разом з тим, порядок залишається чинним щодо періодів, які передують 10.09.2024. Зокрема, це стосується і пункту 21 Порядку, що доповнює положення пункту 20, яким встановлено, що адвокат за рік має отримати не менше ніж 2 залікових бали за навчання з питань Правил адвокатської етики. 
Згідно з пунктом 21-1 Порядку, адвокати, які включені до Реєстру адвокатів, що надають безоплатну правничу допомогу (БВПД), та/або уклали контракт про надання БВПД на постійній основі чи договір про надання БВПД на тимчасовій основі, мають отримати щороку не менше ніж 2 залікових бали за навчання з питань, пов`язаних із наданням безоплатної правничої допомоги. 
Таким чином, адвокати зобов`язані дотримуватися вимог, що діяли в попередні роки, зокрема: пункту 20 Порядку, згідно з яким необхідно набирати не менше ніж 10 залікових балів на рік; пункту 21 Порядку, що вимагає 2 залікових бали на рік за навчання з питань Правил адвокатської етики; пункту 21-1 Порядку, який передбачає 2 залікових бали на рік за навчання з питань БВПД. 
Скасовані пункти 18, 19, 20 Порядку стосуються виключно регулювання модульної програми “Молодий адвокат” та кількісних показників залікових балів. Вони не встановлювали сам обов`язок підвищення кваліфікації чи механізми притягнення адвокатів до відповідальності. Постанова Шостого апеляційного адміністративного суду не охоплювала питання скасування відповідальності адвокатів чи їхнього обов`язку підвищувати кваліфікацію, а стосувалася виключно протиправності окремих пунктів Порядку. 
Отже, судове рішення у справі №640/1859/22, яке набрало законної сили, не скасовувало відповідальність адвокатів України за не підвищення свого професійного рівня, як обов`язку, що визначений законом та не пом`якшувало відповідальність в розрізі їх діяння (дисциплінарного проступку). 
Відносно доводів апелянта (позивача) щодо прийняття Рішення ВКДКА неповноважним складом комісії та, зокрема, відсутності повноважень у Т.в.о. Голови ВКДКА Андрія Місяця, то апеляційний суд зазначає наступне. 
Згідно ч. 1, 3 ст.57 Закону Рішення з`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України є обов`язковими до виконання всіма адвокатами. Рішення органів адвокатського самоврядування набирають чинності з дня їх прийняття, якщо інший строк не передбачений рішеннями. 
Відповідно до ч.10 ст.52 Закону установчим документом Вищої кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури є положення про Вищу кваліфікаційно - дисциплінарну комісію адвокатури, яке затверджується з`їздом адвокатів України. 
Згідно ст. 6 Розділу 1 Положення про Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, затвердженого рішенням звітного-виборчого з`їзду адвокатів України 2017 року 09 червня 2017 року, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури діє відповідно до Закону України “Про адвокатуру і адвокатську діяльність”, інших законів України, рішень Ради адвокатів України, цього Положення та Регламенту ВКДКА. 
Так, відповідно до частини першої статті 55 Закону Рада адвокатів України, у період між з`їздами адвокатів України функції адвокатського самоврядування виконує Рада адвокатів України. 
Відповідно до частини другої статті 52 та частини сьомої статті 54 Закону, з`їзд адвокатів України обирає голову і двох заступників голови Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, то до обрання черговим з`їздом адвокатів України голови ВКДКА. 
Згідно з пунктом 2.4 Регламенту ВКДКА, затверджений рішенням Ради адвокатів України від “13” грудня 2024 року № 87, з останніми змінами, у разі відсутності Голови ВКДКА його повноваження виконує один із двох заступників Голови ВКДКА. 
Голова ВКДКА, заступник Голови ВКДКА, члени ВКДКА можуть скласти свої повноваження за власним бажанням, подавши таку заяву до Ради адвокатів України. 
На підставі такої заяви повноваження Голови ВКДКА, заступника Голови ВКДКА, члена ВКДКА припиняються з дня прийняття рішення Радою адвокатів України про припинення їх повноважень. 
Рада адвокатів України, за умови прийняття рішення про припинення повноважень Голови ВКДКА, приймає рішення про тимчасове покладення обов`язків Голови Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури на одного із заступників Голови ВКДКА. 
Так, Рішенням Ради адвокатів України від 15.11.2024 № 72 було тимчасово покладено обов`язки Голови Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури на заступника Голови ВКДКА Місяця Андрія Петровича, про що відповідно до Закону України “Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань” було внесено зміни до Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань щодо відомостей про керівника ВКДКА. В Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - Реєстр) станом на дату проведення засідання ВКДКА, в якому приймалося оскаржуване рішення, та станом на дату надання цих пояснень наявний запис, внесений особою, уповноваженою на здійснення реєстраційних дій щодо тимчасового виконання обов`язків Голови ВКДКА заступником Голови ВКДКА Андрієм Місяцем. 
Відповідно до частини першої статті 92 Цивільного кодексу України юридична особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону. Юридична особа вважається створеною з дня її державної реєстрації (ч.4 ст.87 Цивільного кодексу України). Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації, регулюються, окрім Цивільного кодексу України, спеціальним Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань". 
Загальні засади державної реєстрації, а також її основні принципи визначені в статті 4 вказаного Закону. До них, зокрема, належать обов`язковість та публічність державної реєстрації в Єдиному державному реєстрі. З метою забезпечення державних органів достовірною інформацією створено Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (ч.1 ст. 7 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань"). 
Обов`язковому відображенню (реєстрації) в Єдиному державному реєстрі, серед інших перелічених у цій статті відомостей, належать: відомості щодо керівників державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб та осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі: прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (ч.3 ст.9 Закону). 
При цьому, відповідно до пункту другого частини першої статті першої цього закону Витяг з Єдиного державного реєстру (далі - Витяг) містить відомості, які є актуальними на дату та час формування витягу або на дату та час, визначені у запиті, або інформацію про відсутність таких відомостей у цьому реєстрі. 
Статус документів та відомостей, внесених до Єдиного державного реєстру, закріплений статтею 10 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", яка, зокрема, визначає, що внесені до Реєстру документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою. 
Як встановлено судом, відповідно до відомостей, що містяться в Реєстрі, діючим керівником ВКДКА є Андрій Місяць. 
Посилання позивача на особисто систематизовану інформацію щодо закінчення повноважень ОСОБА_20 та ухвалення неповноважним, на його думку, складом комісії Рішення ВКДКА, є безпідставними та необґрунтованими. 
При цьому, слід зазначити, що члени органів адвокатського самоврядування можуть бути обрані лише конференцією адвокатів регіону відповідно до положень статті 47 Закону, а голова та заступники Голови ВКДКА – з`їздом адвокатів України (ч.7 ст.54 Закону). Конференція адвокатів регіону є вищим регіональним органом адвокатського самоврядування, що скликається не рідше одного разу на рік з метою, серед іншого, розгляду та затвердження звіту ради адвокатів регіону, кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури регіону, висновків ревізійної комісії адвокатів регіону, висновків представників адвокатів регіону у складі Ради адвокатів України та Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердження штатного розпису і кошторису ради адвокатів та КДКА регіону, прийняття інших рішень відповідно до Закону. 
Водночас, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України та введенням воєнного стану, відповідно до ч.1ст.19 Закону України “Про правовий режим воєнного стану”, якою заборонено проведення в умовах воєнного стану виборів та референдумів, страйків, масових зібрань та акцій, неможливим є проведення конференцій адвокатів регіонів для обрання відповідно до ч.5 ст.47 Закону нових членів регіональних органів адвокатського самоврядування, делегатів на з`їзд адвокатів України, представників адвокатів регіону до складу Ради адвокатів України та Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. 
При цьому, рішенням Ради адвокатів України № 69 від 21.09.2020 “Про затвердження роз`яснення щодо інституціонального континуїтету Національної асоціації адвокатів України та організаційних форм адвокатського самоврядування”, яке є чинним, роз`яснено, що задля недопущення інституційного дисконтинуїтету в адвокатурі, доцільним та обґрунтованим є застосування принципу інституційного континуїтету Національної асоціації адвокатів України та відповідних організаційних форм адвокатського самоврядування. Застосування континуїтету потрібне для того, щоб забезпечити безперервну роботу кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури регіонів, рад адвокатів регіонів, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та інших вищих органів адвокатського самоврядування задля вирішення питань безперервного допуску до професії та дисциплінарної відповідальності адвокатів, функціонування Єдиного реєстру адвокатів України, видачі витягів з Єдиного реєстру адвокатів України, ордерів, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів, належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності тощо. 
Протилежний підхід призведе до конституційного (інституційного) дисконтинуїтету, що не відповідає європейським стандартам та принципу верховенства права. З огляду на те, що адвокатура є складовою системи правосуддя, цей висновок відповідає й підходам Венеціанської Комісії, яка наголосила, що при прийнятті нової конституції, встановлення перехідних положень “не повинно використовуватись як спосіб припинення повноважень осіб, обраних чи призначених за попередньою Конституцією” (CDL-AD (2011) 016). 
Крім цього, судом апеляційної інстанції було отримано та проаналізовано витяги з протоколів засідань ВКДКА №177 від 16.11.2024 та №179 від 14.12.2024, змістом яких підтверджується повноважність таких засідань Комісії. 
Відносно твердження апелянта (позивача) про відсутність у Рішенні ВКДКА кваліфікації вчиненого ним дисциплінарного проступку та його твердження щодо, можливості кваліфікації комісією його поведінки, як дисциплінарний проступок до 14.12.2024, колегія суддів зазначає наступне. 
Згідно з пунктами 71 та 84 Рішення ВКДКА, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури відзначає, що поведінка адвоката ОСОБА_2 по невиконанню професійного обов`язку з підвищення кваліфікації за 2019, 2020, 2021, 2022 і 2023 роки містить склад дисциплінарного проступку. … Зважаючи на обставини вчинення дисциплінарного проступку (час та місце вчинення), керуючись вищенаведеними положеннями Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” та Правилами адвокатської етики, ВКДКА приходить до висновку, що адвокат ОСОБА_2 вчинив дисциплінарний проступок який полягає у невиконанні своїх професійних обов`язків та невиконанні рішень органів адвокатського самоврядування (пункти 5 та 6 ч. 2 ст. 34 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”), ст. 11 Правил адвокатської етики, згідно якої адвокат має постійно підвищувати свій професійний рівень та кваліфікацію, володіти достатньою інформацією про зміни у чинному законодавстві.” 
Позивач не притягувався комісією за невиконання вимог Порядку підвищення кваліфікації адвокатів України від 03 липня 2021 року № 63 (далі - Порядок) у 2024 році, і в пунктах 71 та 86 Рішення ВКДКА вказано період не виконання професійного обов`язку в частині підвищення кваліфікації адвокатом - 2019-2023 роки. 
Змістом вказаних вище пунктів 71 та 86 Рішення ВКДКА та описовою й мотивувальною частиною Рішення ВКДКА, а також систематичним та триваючим характером вчиненого Позивачем дисциплінарного проступку спростовуються твердження Позивача щодо протиправного застосування відносно нього неспівмірного дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на один місяць. 
Згідно з ч.2 ст.31 даного Закону накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі: 1) повторного протягом року вчинення дисциплінарного проступку; 2) порушення адвокатом вимог щодо несумісності; 3) систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики. 
Суд зазначає, що не є релевантним обставин цієї справи наведений Позивачем в уточненій позовній заяві висновок Верховного Суду у постанові від 12.09.2019 у справі № 9901/120/19 щодо порядку обрахування строку притягнення до дисциплінарної відповідальності за триваюче порушення (бездіяльність) державного органу, який є присічним та обраховується з останнього дня встановленого законом строку для відповідних дій Вищою радою правосуддя, оскільки вказане рішення стосується бездіяльності суб`єкта владних повноважень у випадку, коли законодавство не містить положень, які б визначали конкретні строки здійснення членом Дисциплінарної палати ВРП попередньої перевірки дисциплінарної скарги. 
Відповідно до висновків викладених Верховним Судом, що містяться у численних постановах Верховного Суду від 11.05.2018 у справі № 804/401/17, від 23.05.2018 у справі № 490/8624/15-а, від 25.03.2020 у справі №175/3995/17-ц, від 09.08.2019 у справі №1540/4358/18 з питань визначення триваючого порушення, триваючим правопорушенням є проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. 
У таких випадках строк притягнення до відповідальності має відраховуватися з моменту припинення правопорушення, а не з моменту його початку. Тобто, момент припинення триваючого дисциплінарного проступку адвоката у вигляді не підвищення професійного рівня непрямо, але визначений статтею 32 чинного на той час Порядку - як отримання ним відповідного сертифікату за результатами проходження спеціальних тестувань у Вищій школі адвокатури НААУ або у разі притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за невиконання такого обов`язку. 
Зазначене узгоджується з чинним на даний час пунктом 1 Рішення РАУ №22 від 7 червня 2024 року Про надання роз`яснення окремих норм Порядку та внесення доповнень до Положення, встановлено, що невиконання адвокатом вимог підвищення кваліфікації за кожен рік є триваючим дисциплінарним проступком до моменту отримання відповідного сертифіката або притягнення особи до дисциплінарної відповідальності. Таким чином, дисциплінарний проступок вважається припиненим лише за однієї з двох умов: - Адвокат виконав вимоги підвищення кваліфікації за звітний період і отримав сертифікат; - Адвоката притягнуто до відповідальності за невиконання цього обов`язку. 
Невиконання адвокатом вимог з підвищення кваліфікації згідно з Порядком за звітний календарний рік (з 01 січня по 31 грудня) та попередні роки триває до часу отримання електронних сертифікатів про підвищення кваліфікації, які підтверджують виконання адвокатом встановлених вимог з підвищення професійного рівня або притягненням винної у невиконанні обов`язку особи до відповідальності, що припиняє дисциплінарний проступок. Так, звітним роком з підвищення кваліфікації адвокатів є календарний рік, з 01 січня по 31 грудня кожного року. 
За 2020 рік адвокат зобов`язаний був підвищити свою кваліфікацію до 31 грудня 2020 року. Таким чином, наявне невиконання рішення РАУ, яким затверджено Порядок підвищення кваліфікації адвокатів України, у зв`язку з чим, в діях адвоката наявні ознаки дисциплінарного проступку. 
За 2021 рік адвокат зобов`язаний був підвищити свою кваліфікацію до 31 грудня 2021 року. Таким чином, наявне невиконання рішення РАУ, яким затверджено Порядок підвищення кваліфікації адвокатів України, у зв`язку з чим, в діях адвоката наявні ознаки дисциплінарного проступку. 
За 2022 рік адвокат зобов`язаний був підвищити свою кваліфікацію до 31 грудня 2022 року. Таким чином, наявне невиконання рішення РАУ, яким затверджено Порядок підвищення кваліфікації адвокатів України, у зв`язку з чим, в діях адвоката наявні ознаки дисциплінарного проступку. 
За 2023 рік адвокат зобов`язаний був підвищити свою кваліфікацію до 31 грудня 2023 року. Таким чином, наявне невиконання рішення РАУ, яким затверджено Порядок підвищення кваліфікації адвокатів України, у зв`язку з чим, в діях адвоката наявні ознаки дисциплінарного проступку. 
Отже, правомірним є підхід ВКДКА під час вирішення питання щодо строків притягнення до дисциплінарної відповідальності Позивача за вчинення триваючого порушення (пункти 71-86 Рішення ВКДКА) та наявності у його поведінці складу такого дисциплінарного проступку. 
З огляду на триваючий характер не підвищення Позивачем професійного рівня у 2019, 2020, 2021, 2022 та 2023 роках, вчинене ним порушення носить систематичний характер, що передбачає застосування до Позивача дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю відповідно до п.3 ч. 2 ст.31 Закону. 
Враховуючи вищевикладене, якщо адвокат протягом 2019-2023 років поспіль щорічно вчиняв триваючі дисциплінарні проступки, що є систематичним порушенням Правил адвокатської етики та Порядку, не виконував вимоги з підвищення кваліфікації за звітний період і не отримував сертифікат – співмірним є застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю, як це передбачено пунктом 53 Положення. 
Отже, з огляду на триваючий та систематичний характер вчинених Позивачем дисциплінарних проступків, обране ВКДКА до нього стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 1 (один) місяць є співмірним, таким, що відповідає особі Позивача, характеру вчинених проступків та приписам п.3 ч.2 ст.31 Закону. 
Колегія суддів також враховує наступне. 
Відповідно до частини першої статті 52 Закону №5076-VI Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є колегіальним органом, завданням якого є розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури. 
Згідно з частиною першою статті 1 Положення про Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, затвердженого рішенням звітно-виборного з`їзду адвокатів України 2017 року від 09 червня 2017 року /надалі - Положення про ВКДКА/, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури (далі - ВКДКА) - колегіальний орган, що діє у системі органів Національної асоціації адвокатів України та є національним органом адвокатського самоврядування, на який Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" покладено завдання розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури. 
Рішенням Ради адвокатів України від 30 серпня 2014 року № 120 (зі змінами) затверджено Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність /надалі - Положення № 120/. 
Згідно із пунктом 61 Положення №120 Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури протягом трьох днів з дня отримання скарги на рішення у дисциплінарній справі, витребує матеріали дисциплінарної справи у відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та забезпечує розгляд протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної справи з дотриманням вимог, визначених статями 37, 38 цього Положення. 
Відповідно до статті 38 Положення № 120 скарги на рішення дії чи бездіяльність дисциплінарної палати КДКА розглядаються ВКДКА відповідно до положень Закону № 5076-VI, цього Положення, Регламенту ВКДКА, інших актів ВКДКА та актів РАУ. 
Рішенням Ради адвокатів України від 13 грудня 2024 року № 87 затверджено Регламент Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури /надалі - Регламент/, який визначає порядок роботи ВКДКА, її засідань та прийняття рішень з питань, що належать до її повноважень. 
За правилами пунктів 3.40 та 3.43 Регламенту ВКДКА забезпечує розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної (кваліфікаційної) справи, справи про встановлення факту надання недостовірних відомостей для отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та складення присяги адвоката України, шляхом доручення скарги і матеріалів справи члену ВКДКА та включення їх до переліку питань порядку денного наступного засідання ВКДКА. 
За наслідками розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, ВКДКА має право: залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури без змін; змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури; скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення; направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії; скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката та направити справу для нового розгляду до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури іншого регіону. 
У разі скасування рішення КДКА та ухвалення ВКДКА нового рішення або про зміну рішення КДКА із застосовуванням до адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю, враховується відбутий строк дисциплінарного стягнення, з конкретним зазначенням його в місяцях та/або днях. 
З огляду на приписи наведених положень, суд доходить висновку, що ВКДКА за наслідками розгляду скарги на рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, в тому числі щодо зміни застосованого до адвоката дисциплінарного стягнення. 
Таким чином, судовим розглядом не встановлено наявності порушень порядку та процедури прийняття відповідачем оскаржуваного рішення, в тому числі щодо правомочності ВКДКА, проведення засідань відповідної комісії, а також порядку прийняття рішення, порядку підготовки матеріалів дисциплінарного провадження, а тому, являються безпідставними доводи апеляційної скарги позивача у відповідній частині. 
Крім того, слід зазначити, що Верховний Суд неодноразово викладав висновок щодо меж оцінки рішень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури, прийнятих за наслідками розгляду скарг щодо адвокатів. Так, зокрема, у постановах Верховного Суду від 12 жовтня 2021 року у справі №820/4158/18 та від 19 жовтня 2023 року у справі №280/1396/22, сформовано правову позицію, відповідно до якої адвокатура в Україні - це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Водночас правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин і фактів прийняти рішення за правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення. Таким чином, правову оцінку рішенню органів адвокатського самоврядування в питанні притягнення адвокатів до дисциплінарної відповідальності суди мають надавати виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану КДКА/ВКДКА юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їхньої достатності/недостатності. 
Тож в межах розгляду цієї справи суд може надати правову оцінку рішенню ВКДКА виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності. 
З огляду на вищенаведене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про правомірність прийнятого рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №XII-004/2024 від 14 грудня 2024 року. 
Крім цього, колегія суддів зазначає, що відповідно до ст.308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Суд апеляційної інстанції не може розглядати позовні вимоги та підстави позову, що не були заявлені в суді першої інстанції. 
Статтею 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. 
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі. 
Статтею 316 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
З урахуванням наведених вище норм законодавства та фактичних обставин справи, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що судом першої інстанції всебічно з`ясовано обставини справи, рішення суду першої інстанції винесено з дотриманням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, а тому немає підстав для його скасування. 
Керуючись ст.ст. 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд – 

постановив: 

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – залишити без задоволення. 
Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 червня 2025 року в адміністративній справі №260/215/25 за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про визнання протиправним та скасування рішення – залишити без змін. 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення і може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя	 	В. В. Гуляк 	
судді	 	Р. В. Кухтей 	
 	 	С. М. Шевчук  	
Повний текст постанови суду складено 26.01.2026 року