СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 лютого 2026 року Справа № 640/12174/20
Сумський окружний адміністративний суд у складі судді Воловика С.В., розглянувши у письмовому провадженні в приміщенні суду в місті Суми адміністративну справу № 640/12174/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю “УКРМЕТАЛ 2017” до Головного управління ДПС у м. Києві про скасування вимоги та зобов`язання вчинити дії,
У С Т А Н О В И В:
Товариство з обмеженою відповідальністю “УКРМЕТАЛ 2017” (далі – позивач, ТОВ “УКРМЕТАЛ 2017”) звернулось з позовною заявою до Головного управління ДПС у м. Києві (далі – відповідач, ГУ ДПС у м. Києві), у якій просить суд:
- визнати протиправною та скасувати податкову вимогу № 34958-10 від 13.05.2020;
- зобов`язати відповідача вчинити дії щодо видалення інформації в ІКП про наявність у позивача зобов`язань зі сплати податку на об`єкти житлової нерухомості. 
Обґрунтовуючи позовні вимоги, ТОВ “УКРМЕТАЛ 2017” зазначило, що висновки податкового органу про порушення термінів сплати самостійно узгодженої суми грошового зобов`язання по податку на нерухоме майно, є безпідставними, оскільки скільки узгоджені грошові зобов`язання сплачувались у повному обсязі та у встановлені строки.
Так, 02.02.2019 позивачем була подана податкова декларація з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, в якій помилково зазначено замість типу об`єкта 9 (нежитлова нерухомість), тип об`єкта 1 (житлова нерухомість). 
Незважаючи на своєчасну сплату податку в сумі 90 324, 54 грн, ТОВ “УКРМЕТАЛ 2017” отримало рішення про опис майна в податкову заставу та податкову вимогу № 268440-17 від 05.06.2019, у якій вказувалось на несвоєчасну сплату податку на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки юридичними особами власниками об`єктів житлової нерухомості. 
З метою виправлення невідповідності та вирішення питання щодо нарахованого податку, позивачем були подані 18.06.2019 – уточнююча декларація, відповідно до якої тип об`єкту 1 скасовано, а 19.06.2019 – уточнююча декларація, якою вірно вказано тип об`єкту 9. 
Крім того, податковому органу направлявся лист у якому повідомлялось про допущену помилку та її виправлення, а також надавалось підтвердження своєчасності оплати податкових зобов`язань. У відповідь на цей лист, відповідач повідомив про відсутність податкової заборгованості.
Втім, у січні 2020 року, ТОВ “УКРМЕТАЛ 2017” отримало акт камеральної перевірки № 001425/26-15-12-12/4107937 від 09.04.2019, яким встановлено порушення строків сплати податку за житлову нерухомість.
Не погоджуючись з висновками акту перевірки, позивач подав скаргу, за результатами розгляду якої, ДПС України повідомила про неможливість оскарження акту перевірки та роз`яснила право оскарження податкового повідомлення-рішення, прийнятого на підставі цього акту.
ТОВ “УКРМЕТАЛ 2017” наголосило на тому, що податкових повідомлень-рішень, не отримувало, натомість були отримані рішення про опис майна у податкову заставу та оскаржувана податкова вимога.
За таких обставин, позивач вважає податкову вимогу № 34958-10 від 13.05.2020 протиправною, а позовні вимоги – такими, що підлягають задоволенню. 
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 09.06.2020 відкрито провадження у справі № 640/12174/20, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, встановлені строки для подання заяв по суті справи. 
Не погоджуючись з позовними вимогами, ГУ ДПС у м. Києві у відзиві зазначило, що за результатами камеральної перевірки, згідно з актом № 000176/26-15-04-10-41071937 від 16.01.2020, було встановлено порушення ТОВ “УКРМЕТАЛ 2017” вимог підпункту 266.10.1 пункту 266.10 статті 266 Податкового кодексу України внаслідок несвоєчасної сплати узгодженого грошового зобов`язання по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки.
Відповідно до даних інформаційно-телекомунікаційної системи контролюючого органу, станом на 13.05.2020 за позивачем обліковувався податковий борг по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений юридичними особами, які є власниками об`єктів житлової нерухомості в сумі 18 065, 11 грн, який виник внаслідок несплати грошових зобов`язань, визначених податковим повідомленням-рішенням № 0160540410 від 13.05.2020.
З огляду на зазначене, відповідач вважає оскаржувану вимогу правомірною, а позовні вимоги – необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. 
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.12.2021, у прийнятті заяви про уточнення позовних вимог відмовлено.
У зв`язку з ліквідацією Окружного адміністративного суду міста Києва, на підставі пункту 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 2825 (в редакції Закону № 3863), проведений автоматизований розподіл адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ згідно з Порядком передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженим наказом Державної судової адміністрації України № 399 від 16.09.2024.
За результатами вказаного автоматизованого розподілу, справа № 640/12174/20 передана на розгляд Сумському окружному адміністративному суду. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.03.2025, зазначену справу передано на розгляд судді Воловику С.В.
Так, ухвалою від 21.03.2025, справа № 640/12174/20 прийнята до провадження, розгляд справи вирішено продовжувати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) осіб, учасникам справи запропоновано подати додаткові пояснення щодо предмету спору, відповідача замінено на правонаступника – Головне управління ДПС у м. Києві (код 44116011).
Дослідивши подані матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи та об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті в їх сукупності, суд встановив наступне. 
На підставі підпункту 191.1.2 пункту 191.1 статті 191, підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, посадовою особою Головного управління ДПС у місті Києві 16.01.2020 проведено камеральну перевірку своєчасності сплати ТОВ “УКРМЕТАЛ 2017” узгодженого грошового зобов`язання по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки. 
За результатами перевірки, 16.01.2020 складено акт № 000176/26-15-04-10/41071937, згідно з яким податковий орган дійшов висновку про порушення позивачем вимог підпункту 266.10.1 пункту 266.10 статті 266 Податкового кодексу України у зв`язку з недотриманням термінів оплати узгодженої суми грошового зобов`язання по податку на нерухоме майно, визначеної у декларації № 9011004964 від 02.02.2019 та як наслідок, про наявність підстав для застосування штрафу, передбаченого пунктом 126.1 статті 126 Податкового кодексу України.
На підставі висновків акту перевірки, 14.02.2020 ГУ ДПС у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення № 0160540410, яким до позивача застосовано штраф у розмірі 20%, що складає 18 605, 11 грн.
У зв`язку з несплатою грошового зобов`язання, визначеного вказаним податковим повідомленням-рішенням, 13.05.2020 ТОВ “УКРМЕТАЛ 2017” була направлена податкова вимога № 34958-10 про сплату податкового боргу в сумі 18 605, 11 грн.
Надаючи правову оцінку правовідносинам, що виникли між сторонами та вирішуючи спір по суті, суд зазначає, що на виконання частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у справах про оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;
2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;
3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);
4) безсторонньо (неупереджено);
5) добросовісно; 
6) розсудливо;
7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;
8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);
9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;
10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, регулюються Податковим кодексом України. Зокрема, цим Кодексом визначається вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, порядок їх адміністрування, платники податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенція контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
Відповідно до п. 36.1 ст. 36 Податкового кодексу України, податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.
Згідно з п. 46.1 ст. 46 Податкового кодексу України, податкова декларація, розрахунок, звіт це документ, що подається платником податків (у тому числі відокремленим підрозділом у випадках, визначених цим Кодексом) контролюючому органу у строки, встановлені законом, на підставі якого здійснюється нарахування та/або сплата податкового зобов`язання або відображаються обсяги операції (операцій), доходів (прибутків), щодо яких податковим та митним законодавством передбачено звільнення платника податку від обов`язку нарахування і сплати податку і збору, чи документ, що свідчить про суми доходу, нарахованого (виплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, суми утриманого та/або сплаченого податку.
Пунктом 49.2 статті 49 Податкового кодексу України встановлено, що платник податків зобов`язаний за кожний встановлений цим Кодексом звітний період, в якому виникають об`єкти оподаткування, або у разі наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу подавати податкові декларації щодо кожного окремого податку, платником якого він є. 
Згідно з підпунктом 266.1.1 пункту 266.1 статті 266 Податкового кодексу України, платниками податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, є фізичні та юридичні особи, в тому числі нерезиденти, які є власниками об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості.
Об`єктом оподаткування згаданим податком є об`єкт житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі його частка. (підпункт 266.2.1 пункту 266.2 статті 266 ПК України)
На виконання підпункту 266.7.5 пункту 266.7 статті 266 Податкового кодексу України, платники податку - юридичні особи самостійно обчислюють суму податку станом на 1 січня звітного року і не пізніше 20 лютого цього ж року подають контролюючому органу за місцезнаходженням об`єкта/об`єктів оподаткування декларацію за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками поквартально.
Податкове зобов`язання за звітний рік з податку сплачується авансовими внесками щокварталу до 30 числа місяця, що наступає за звітним кварталом, які відображаються в річній податковій декларації
Відповідно до п. 126.1 ст. 126 Податкового кодексу України, у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах: 
- при затримці до 10 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, – у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу; 
- при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, – у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.
Пунктом 57.3 статті 57 Податкового кодексу України передбачено, що у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.
У разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення. Податкова вимога може надсилатися (вручатися) контролюючим органом за місцем обліку платника податків, в якому обліковується податковий борг платника податків. (пункт 59.1 статті 59 ПК України)
Згідно з пунктом 59.3 статті 59 Податкового кодексу України, податкова вимога надсилається не раніше першого робочого дня після закінчення граничного строку сплати суми грошового зобов`язання та повинна містити відомості про факт виникнення податкового боргу й права податкової застави, розмір податкового боргу, який забезпечується податковою заставою, обов`язок погасити податковий борг та можливі наслідки його непогашення в установлений строк, попередження про опис активів, які відповідно до законодавства можуть бути предметом податкової застави, а також про можливі дату та час проведення публічних торгів з їх продажу.
У цій справі, стверджуючи про правомірність оскаржуваної податкової вимоги, ГУ ДПС у м. Києві вказує на встановлення факту несвоєчасної сплати позивачем узгоджених сум грошового зобов`язання по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за податковою декларацією № 9011004964 від 02.02.2019, визначення суми штрафних санкцій за несвоєчасну оплату та набуття ними статусу податкового боргу. Втім, суд не може погодитись з указаними доводами відповідача, з огляду на таке. 
Як підтверджено матеріалами справи та не заперечується сторонами, 02.02.2019 ТОВ “УКРМЕТАЛ 2017” подало податкову декларацію по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за 2019 рік, яка була прийнята відповідачем та зареєстрована за № 9011004964. 
За змістом вказаної декларації, позивачем визначено грошове зобов`язання в сумі 361 302, 16 грн за рік, з розбивкою по 90 325, 54 грн щомісяця. Граничними термінами сплати самостійно визначеного позивачем податкового зобов`язання по податку на нерухоме майно згідно з податковою декларацією № 9011004964 від 02.02.2019, було 30.04.2019, 31.07.2019, 31.10.2019 та 31.01.2020.
З наданих позивачем копій платіжних доручень убачається, що 22.04.2019 було сплачено податок на нерухоме майно за І квартал 2019 року (платіжне доручення № 231), 16.07.2019 – сплачено податок за ІІ квартал 2019 року (платіжне доручення № 256), 15.10.2019 – сплачено за ІІІ квартал 2019 року, а 27.01.2020 – сплачено за ІV квартал 2019 року.
Приймаючи до уваги те, що відповідач не надав доказів порушення ТОВ “УКРМЕТАЛ 2017” строків сплати податку на нерухоме майно, визначеного у податковій декларації № 9011004964 від 02.02.2019, суд робить висновок про своєчасність сплати узгоджених грошових зобов`язань по податку на нерухоме майно за 2019 рік, відсутність підстав для застосування штрафу, передбаченого п. 126.1 ст. 126 Податкового кодексу України, та, як наслідок, про невідповідність податкового повідомлення-рішення № 0160540410 від 14.02.2020 й податкової вимоги № 34958-10 від 13.05.2020 критеріям, встановленим частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України. 
Відповідно до частини другої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. 
У справі що розглядається, позивач звернувся за захистом свого права, порушеного відповідачем у зв`язку з нарахуванням штрафної санкції за несвоєчасну сплату податку на нерухоме майно за 2019 рік.
Отже, з метою всебічного та повного захисту прав ТОВ “УКРМЕТАЛ 2017”, про захист яких подано позов, приймаючи до уваги намагання позивача змінити предмет позову та відмову суду у прийнятті відповідної заяви з підстав формального недотримання процесуальних норм, суд вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог, визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення № 0160540410 від 14.02.2020 й податкову вимогу № 34958-10 від 13.05.2020.
Разом з цим, позовні вимоги в частині зобов`язання відповідача вчинити дії щодо видалення інформації в ІКП про наявність у позивача зобов`язань зі сплати податку на об`єкти житлової нерухомості, суд вважає передчасними та такими, що не підлягають задоволенню, оскільки визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення й податкової вимоги буде мати наслідком виникнення обов`язку у податкового органу привести у відповідність інформацію в ІКП. 
Таким чином, керуючись статтями 3, 6-10, 132, 241, 242, 243, 244, 245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, 
В И Р І Ш И В:
Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю “УКРМЕТАЛ 2017” до Головного управління ДПС у м. Києві про скасування вимоги та зобов`язання вчинити дії – задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 0160540410 від 14.02.2020.
Визнати протиправною та скасувати податкову вимогу № 34958-10 від 13.05.2020. 
В задоволенні інших позовних вимог – відмовити. 
Рішення може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. 
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. 
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя   С.В. Воловик