ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2025 р. 	Справа № 520/2638/25	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді: Присяжнюк О.В.,
Суддів: Любчич Л.В. , Спаскіна О.А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.10.2025 р. (ухвалене суддею Мар`єнко Л.М.) по справі № 520/2638/25
за позовом ОСОБА_1 
до  Харківської міської ради   
про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Харківської міської ради, в якому просив: визнати протиправними дії Харківської міської ради оформленні листом від 30.01.2025 р. №Г-10-163/1-25 8-31 заступника міського голови Т. Чечетової-Терашвілі з приводу не призначення проведення службового розслідування за фактом службової бездіяльності службових осіб Харківської міської ради та Департаменту земельних відносин Харківської міської ради, яка призвела до негативних наслідків у виді грубого порушення вимог діючого законодавства та не укладання з ОСОБА_1 відповідного договору оренди на користування земельною ділянкою комунальної власності, площею 0,0377 га, (кадастровий номер 6310136300:01:012:0019) за рахунок земель житлової та громадської забудови для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі літ."В-2" (спортивно-оздоровчий комплекс) за адресою: АДРЕСА_1 , яка передається ОСОБА_1 в оренду на підставі рішення 4 сесії Харківської міської ради 8 скликання "Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок" від 21.04.2021 р. № 102/21, що призвело до порушення законних гарантованих прав та інтересів ОСОБА_1 ; зобов`язати Харківську міську раду винести розпорядження на призначення службового розслідування за заявою від 06.01.2025 р. за фактом службової бездіяльності службових осіб Харківської міської ради та Департаменту земельних відносин Харківської міської ради, яка призвела до негативних наслідків у виді грубого порушення вимог діючого законодавства та не укладання з ОСОБА_1 відповідного договору оренди на користування земельною ділянкою комунальної власності, площею 0,0377 га, (кадастровий номер 6310136300:01:012:0019) за рахунок земель житлової та громадської забудови для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі літ."В-2" (спортивно-оздоровчий комплекс) за адресою: Бурсацький узвіз, 8, м.Харків, яка передається ОСОБА_1 в оренду на підставі рішення 4 сесії Харківської міської ради 8 скликання "Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок" від 21.04.2021 Р. № 102/21, що призвело до порушення законних гарантованих прав та інтересів ОСОБА_1 .
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 22.10.2025 р. у задоволенні позову відмовлено.
Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просив скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 22.10.2025 р. та прийняти судове рішення, яким позов задовольнити.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а саме: вимог Закону України «Про оренду землі», Кодексу адміністративного судочинства України та на не відповідність висновків суду обставинам справи.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Суд, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, вважає, що вимоги апеляційної скарги відповідача не підлягають задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Судовим розглядом встановлено, що позивач, через свого представника – С. Гарлика, звернувся до Харківського міського голови І. Терехова, з заявою від 06.01.2025 р., в якій просив провести службове розслідування стосовно службової бездіяльності службових осіб Харківської міської ради та Департаменту земельних відносин Харківської міської, які в своїй діяльності допустили грубі порушення вимог Конституції України, Земельного кодексу України, Закону України "Про місцеве самоврядування", Закону України "Про оренду землі" щодо безпідставного не укладання з ОСОБА_1 відповідного договору оренди на користування земельної ділянки, яка останньому передається на підставі рішення 4 сесії Харківської міської ради 8 скликання "Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок" від 21.04.2021 р. № 102/21. Одночасно заявником зазначено, що факти протиправною бездіяльності Харківської міської ради та Департаменту земельних відносин Харківської міської ради знайшли своє фактичне підтвердження Харківським окружним адміністративним судом при розгляді адміністративної справи № 520/10975/24.
За результатами розгляду вищевказаної заяви листом виконавчий комітет Харківської міської ради Харківської області за підписом заступника міського голови-керуючого справами виконавчого комітету міської ради Т. Чечетова-Терашвілі від 30.01.2025 №Г-10-163/1-25.08-315 повідомлено, що на теперішній час питання щодо невиконання рішення 4 сесії Харківської міської ради 8 скликання від 21.04.2021 №102/21 "Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок" в частині неукладання з ОСОБА_1 договору оренди земельної ділянки, площею 0,0377 га, (кадастровий номер 6310136300:01:012:0019) для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі літ."В-2" (спортивно-оздоровчий комплекс) за адресою: АДРЕСА_1 є предметом судового розгляду. Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 24.12.2024 р. у справі № 520/10975/25 за позовом ФО-П ОСОБА_1 до Департаменту земельних відносин Харківської міської ради, Харківської міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, позов задоволено частково. Відповідно до ч. 1 ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У зв`язку з поданням Департаментом земельних відносин Харківської міської ради та Харківською міською радою апеляційних скарг на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 24.12.2024 р. у справі № 520/10975/25 воно не набрало законної сили. Зважаючи на викладене, на теперішній час підстави для проведення службової перевірки або службового розслідування стосовно дій посадових осіб Департаменту земельних відносин Харківської міської ради та посадових осіб Харківської міської ради відсутні.
Не погоджуючись із вищевказаною відмовою відповідача, позивач звернувся до суду з цим позовом. 
Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач, відмовляючи позивачу у задоволенні його заяви діяв правомірно та на підставі вимог чинного законодавства. 
Суд апеляційної інстанції погоджується з таким висновком суду першої інстанції з наступних підстав.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно із ст. 40 Конституції України, усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.
Статтею 1 Закону України «Про звернення громадян» встановлено, що громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.
Згідно із ст. 3 Закону України «Про звернення громадян», під зверненнями громадян слід розуміти викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги. Заява (клопотання) - звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів або повідомлення про порушення чинного законодавства чи недоліки в діяльності підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, народних депутатів України, депутатів місцевих рад, посадових осіб, а також висловлення думки щодо поліпшення їх діяльності. Клопотання - письмове звернення з проханням про визнання за особою відповідного статусу, прав чи свобод тощо.
Відповідно до ч. 1 ст. 15 Закону України «Про звернення громадян», органи державної влади, місцевого самоврядування та їх посадові особи, керівники та посадові особи підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, до повноважень яких належить розгляд заяв (клопотань), зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати їх, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв (клопотань).
Згідно із ч. ч. 4, 5 ст. 7 Закону України «Про звернення громадян», якщо питання, порушені в одержаному органом державної влади, місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями незалежно від форм власності, об`єднаннями громадян або посадовими особами зверненні, не входять до їх повноважень, воно в термін не більше п`яти днів пересилається ними за належністю відповідному органу чи посадовій особі, про що повідомляється громадянину, який подав звернення. У разі якщо звернення не містить даних, необхідних для прийняття обґрунтованого рішення органом чи посадовою особою, воно в той же термін повертається громадянину з відповідними роз`ясненнями. Забороняється направляти скарги громадян для розгляду тим органам або посадовим особам, дії чи рішення яких оскаржуються.
Статтею 19 Закону України «Про звернення громадян» встановлено, що органи державної влади і місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації незалежно від форм власності, об`єднання громадян, засоби масової інформації, їх керівники та інші посадові особи в межах своїх повноважень зобов`язані: об`єктивно, всебічно і вчасно перевіряти заяви чи скарги; у разі прийняття рішення про обмеження доступу громадянина до відповідної інформації при розгляді заяви чи скарги скласти про це мотивовану постанову; на прохання громадянина запрошувати його на засідання відповідного органу, що розглядає його заяву чи скаргу; скасовувати або змінювати оскаржувані рішення у випадках, передбачених законодавством України, якщо вони не відповідають закону або іншим нормативним актам, невідкладно вживати заходів до припинення неправомірних дій, виявляти, усувати причини та умови, які сприяли порушенням; забезпечувати поновлення порушених прав, реальне виконання прийнятих у зв`язку з заявою чи скаргою рішень; письмово повідомляти громадянина про результати перевірки заяви чи скарги і суть прийнятого рішення; у разі визнання заяви чи скарги необґрунтованою роз`яснити порядок оскарження прийнятого за нею рішення; не допускати безпідставної передачі розгляду заяв чи скарг іншим органам; особисто організовувати та перевіряти стан розгляду заяв чи скарг громадян, вживати заходів до усунення причин, що їх породжують, систематично аналізувати та інформувати населення про хід цієї роботи.
Відповідно до ст. 20 Закону України «Про звернення громадян», звернення розглядаються і вирішуються у термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, які не потребують додаткового вивчення, - невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання. Якщо в місячний термін вирішити порушені у зверненні питання неможливо, керівник відповідного органу, підприємства, установи, організації або його заступник встановлюють необхідний термін для його розгляду, про що повідомляється особі, яка подала звернення. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати сорока п`яти днів.
Органи, до яких направлено звернення, зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати їх, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв. При цьому звернення повинні бути розглянуті органом, який отримав ці заяви і до компетенції якого входить вирішення порушених у зверненні питань, за підписом керівника або особи, яка виконує його обов`язки.
Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений в постанові Верховного Суду від 18.03.2025 р. у справі № 280/10836/24.
Статтею 5 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" визначена система місцевого самоврядування, яка включає: територіальну громаду; сільську, селищну, міську раду; сільського, селищного, міського голову; виконавчі органи сільської, селищної, міської ради; старосту; районні та обласні ради, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст; органи самоорганізації населення. У містах з районним поділом за рішенням територіальної громади міста або міської ради відповідно до цього Закону можуть утворюватися районні в місті ради. Районні в містах ради утворюють свої виконавчі органи та обирають голову ради, який одночасно є і головою її виконавчого комітету.
Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 12 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", сільський, селищний, міський голова є головною посадовою особою територіальної громади відповідно села (добровільного об`єднання в одну територіальну громаду жителів кількох сіл), селища, міста. Сільський, селищний, міський голова очолює виконавчий комітет відповідної сільської, селищної, міської ради, головує на її засіданнях.
Відповідно до ч. 3 ст. 24 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією і законами України, та керуються у своїй діяльності Конституцією і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно-правовими актами Верховної Ради і Ради міністрів Автономної Республіки Крим, прийнятими у межах їхньої компетенції.
Згідно зі ст. 54 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення) рада у межах затверджених нею структури і штатів може створювати відділи, управління та інші виконавчі органи для здійснення повноважень, що належать до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад. Організаційні засади реалізації повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад щодо здійснення державної регуляторної політики визначаються Законом України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності". Відділи, управління та інші виконавчі органи ради є підзвітними і підконтрольними раді, яка їх утворила, підпорядкованими її виконавчому комітету, сільському, селищному, міському голові, голові районної у місті ради. Керівники відділів, управлінь та інших виконавчих органів ради призначаються на посаду і звільняються з посади сільським, селищним, міським головою, головою районної у місті ради одноособово, а у випадках, передбачених законом, - за погодженням з відповідними органами. Положення про відділи, управління та інші виконавчі органи ради затверджуються відповідною радою.
Відповідно до абзацу 5 частини 1 статті 10 Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування", прийняття на службу в органи місцевого самоврядування на посади керівників відділів, управлінь та інших працівників органів місцевого самоврядування здійснюється шляхом призначення відповідно сільським, селищним, міським головою, головою районної, районної у місті, обласної ради на конкурсній основі чи за іншою процедурою, передбаченою законодавством України.
Таким чином, відділи, управління та інші виконавчі органи міської ради є підзвітними та підконтрольними міській раді, яка їх утворила, підпорядковуються міському голові та виконавчому комітету міської ради, очолюваному міським головою, а їх керівники призначаються на посаду і звільняються з посади міським головою.
Порядок проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України "Про запобігання корупції" прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування затверджено постановою Кабінету міністрів України від 13.06.2000 р. № 950 "Про затвердження Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України "Про запобігання корупції" прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування" (надалі - Порядок).
Згідно із п. 1 Порядку стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України "Про запобігання корупції" (далі - Закон) прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, може бути проведено службове розслідування: у разі невиконання або неналежного виконання ними службових обов`язків, перевищення своїх повноважень, що призвело до людських жертв або заподіяло значну матеріальну чи моральну шкоду громадянинові, державі, підприємству, установі, організації чи об`єднанню громадян; у разі недодержання посадовими особами місцевого самоврядування законодавства про службу в органах місцевого самоврядування, антикорупційного законодавства; на вимогу особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, або особи, яка для цілей Закону прирівнюється до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, з метою зняття безпідставних, на її думку, звинувачень або підозри; з метою виявлення причин та умов, що призвели до вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону в інший спосіб, за поданням спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або приписом Національного агентства з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) за рішенням керівника органу, підприємства, установи, організації, в якому працює особа, стосовно якої пропонується проведення службового розслідування, а у разі його відсутності - особи, яка виконує його обов`язки (далі - керівник органу).
За анонімними повідомленнями, заявами та скаргами службове розслідування не проводиться, крім випадків, коли анонімне повідомлення стосується порушення вимог Закону та наведена в ньому інформація стосується конкретної особи, містить фактичні дані, які можуть бути перевірені.
Дія цього Порядку не поширюється на: державних службовців, крім випадку, визначеного абзацом п`ятим цього пункту; осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, права та обов`язки яких в частині додержання службової дисципліни, види заохочення та дисциплінарні стягнення і порядок їх застосування щодо яких встановлюються дисциплінарними статутами або іншими нормативними актами.
Аналіз вищевказаних норм законодавства вказує, що призначення та проведення службового розслідування є дискреційним повноваженням голови Харківської міської ради.
Відповідно до п. 2 Порядку, рішення щодо проведення службового розслідування приймається керівником органу, в якому працює особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, або особа, яка для цілей Закону прирівнюється до особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно якої планується проведення службового розслідування (далі - особа, стосовно якої проводиться службове розслідування).
Згідно із пункту 3 Порядку, рішенням щодо проведення службового розслідування визначаються голова комісії з проведення службового розслідування, інші члени комісії, предмет і дата початку та закінчення службового розслідування. Строк службового розслідування не може перевищувати двох місяців. Якщо рішення щодо проведення службового розслідування приймається на виконання припису Національного агентства, керівник органу зобов`язаний повідомити про таке рішення Національному агентству протягом десяти робочих днів з дня надходження припису. Період проведення службового розслідування не включає час тимчасової втрати працездатності особою, стосовно якої проводиться службове розслідування, час її перебування у відпустці або службовому відрядженні чи відсутності з інших причин, час отримання інформації, що стосується предмета службового розслідування, від установ, підприємств, організацій іноземних держав, а також час ознайомлення такої особи з актом службового розслідування. У разі потреби до проведення службового розслідування можуть залучатися вчені, працівники органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій (за погодженням з їх керівниками). Члени комісії з проведення службового розслідування у разі виникнення в них реального чи потенційного конфлікту інтересів зобов`язані письмово повідомити про це керівникові органу. Керівник органу за результатами розгляду отриманого від члена комісії з проведення службового розслідування повідомлення про наявність у нього реального чи потенційного конфлікту інтересів або з власної ініціативи забезпечує здійснення передбачених Законом заходів для запобігання та врегулювання конфлікту інтересів такого члена комісії.
Відповідно ст. 147-1 Кодексу законів про працю України, дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника.
Згідно зі ст. 19 Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування в Україні" особливості дисциплінарної відповідальності посадових осіб місцевого самоврядування, вирішення інших питань, пов`язаних із службою в органах місцевого самоврядування, забезпечуються у порядку, передбаченому законом.
Керівником Харківської міської ради та її головною посадовою особою відповідно до ст. 12 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" є міський голова.
Таким чином, лише міський голова наділений правом приймати рішення щодо проведення службового розслідування стосовно посадових осіб Харківської міської ради та її виконавчих органів та притягнення їх до дисциплінарної відповідальності за результатами проведення таких перевірок.
Заступники міського голови, керівники виконавчих органів та будь-які інші посадові особи згідно з вимогами чинного законодавства такими повноваженнями не наділені.
Керівник виконавчого органу може лише розглянути питання щодо ініціювання проведення службової перевірки стосовно підпорядкованих йому посадових осіб у разі наявності відповідних підстав.
Згідно із абзацу 1 розділу 3 "Реєстрація звернень громадян та юридичних осіб" Порядку з організації роботи зі зверненнями громадян та юридичних осіб у Харківській міській раді та її виконавчих органах", затвердженого розпорядженням Харківського міського голови від 15.07.2011 р. № 3081, зі змінами (далі - Порядок) у відділах Департаменту діловодства Харківської міської ради реєструються звернення громадян та юридичних осіб, які надійшли на ім`я міського голови, секретаря міської ради, голів постійних комісій та депутатів міської ради, першого заступника міського голови, заступників міського голови, заступника міського голови – керуючого справами виконавчого комітету міської ради.
Пунктами 4.1, 4.2 Порядку встановлено, що усі звернення громадян та юридичних осіб, що надійшли, підлягають обов`язковому попередньому розгляду.
Попередній розгляд звернень громадян та юридичних осіб здійснюється спеціально призначеними для цього працівниками Департаменту діловодства Харківської міської ради та відповідних підрозділів виконавчих органів міської ради.
Пунктами 5.1, 5.4, 5.5 та 5.6 Порядку передбачено, що після попереднього розгляду звернення громадян та юридичних осіб передаються в день їх надходження або не пізніше наступного робочого дня, у разі їх надходження після 16.00 години, на розгляд міському голові, секретарю міської ради, головам постійних комісій та депутатам міської ради, першому заступнику міського голови, заступникам міського голови, заступнику міського голови - керуючому справами виконавчого комітету міської ради або безпосереднім виконавцям відповідно до їх функціональних обов`язків. Усі звернення громадян та юридичних осіб розглядаються керівниками протягом однієї доби після їх надходження, після чого з відповідним дорученням щодо подальшого розгляду звернень громадян та юридичних осіб повертаються до відділів Департаменту діловодства Харківської міської ради для відправки безпосереднім виконавцям. Пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) та скарги жінок, яким присвоєно почесне звання України "Мати-героїня", інвалідів Великої Вітчизняної війни, Героїв Соціалістичної Праці, Героїв Радянського Союзу, Героїв України розглядаються міським головою або посадовою особою, яка тимчасово виконує його обов`язки, особисто. Звернення, які надійшли від вказаних категорій громадян на ім`я заступників міського голови, заступників міського голови – директорів департаментів та інших керівників виконавчих органів міської ради розглядаються першими керівниками цих органів, або особами, які тимчасово виконують їх обов`язки, особисто. Обов`язковими елементами резолюції, яка дається керівниками по розгляду звернень громадян та юридичних осіб, повинні бути: прізвище виконавця (виконавців), визначення відповідального виконавця, доручення щодо виконання, термін виконання, доручення про письмове повідомлення заявника щодо результатів розгляду його звернення, підпис керівника та дата. Резолюція наноситься на спеціальному бланку, на якому проставляються реєстраційні реквізити документа, до якого вона належить. В окремих випадках резолюція може наноситися безпосередньо на документ на вільне від тексту місце.
Відповідно до п. 6.1 Порядку, звернення громадян та юридичних осіб, що надійшли до Департаменту діловодства після розгляду міським головою, секретарем міської ради, першим заступником міського голови, заступниками міського голови, заступником міського голови - керуючим справами виконавчого комітету міської ради відпрацьовуються і направляються безпосереднім виконавцям не пізніш наступного робочого дня після надходження.
Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_1 , через свого представника, направив на адресу голови Харківської міської ради заяву, в якій просив провести службове розслідування за фактом протиправної бездіяльності посадових осіб Департаменту земельних відносин Харківської міської ради та Харківської міської ради, встановлених Харківським окружним адміністративним судом в межах справи № 520/10975/24.
Згідно із резолюцією за підписом міського голови І. Терехова встановлено, що розгляд заяви представника позивача від 06.01.2025 р. вх. № Г-10-163/125 доручено розглянути Т. Чечетовій-Терашвілі та С. Кузьміну.
Згідно із п. 17 Інструкції з діловодства в Харківській міській раді та її виконавчих органах, затвердженої рішенням виконавчого комітету від 18.12.2018 № 940 (зі змінами) (в подальшому – Інструкції № 940), у міській раді встановлюються такі види бланків для листів: "Виконавчий комітет Харківської міської ради" - якщо листи підписуються міським головою, першим заступником міського голови, заступником міського голови - керуючим справами виконавчого комітету міської ради, заступниками міського голови.
До повноважень заступника міського голови – керуючого справами виконавчого комітету Харківської міської ради Чечетової-Терашвілі Т.М., крім іншого, відноситься забезпечення діяльності підпорядкованих виконавчих органів, що входять до складу Апарату Харківської міської ради та виконавчого комітету, щодо реалізації державної політики щодо забезпечення здійснення конституційного права громадян на звернення до Харківської міської ради, доступу до публічної інформації, отримання безоплатної первинної правової допомоги.
Судовим розглядом встановлено, що заяву позивача розглянуто заступником міського голови-керуючим справами виконавчого комітету Харківської міської ради про що останньою надано спірну відповідь від 30.01.2025 р. № Г-10-163/1 -25.08-31 на бланку для листа "Виконавчий комітет".
Департамент земельних відносин Харківської міської ради Харківської міської ради входить до структури Апарату Харківської міської ради та виконавчого комітету, безпосередньо підпорядкований міському голові, заступнику міського голови - керуючому справами виконавчого комітету міської ради, відтак, відповідь на звернення позивача правомірно надано Виконавчим комітетом Харківської міської ради за підписом уповноваженої на те особи - заступником міського голови-керуючою справами виконавчого комітету Харківської міської ради Чечетовою-Терашвілі Т.М.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що заявником у заяві від 06.01.2025 про проведення службового розслідування зазначено, що рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 24.12.2024 р. у справі № 520/10975/24 частково задоволено позов ОСОБА_1 до Департаменту земельних відносин Харківської міської ради та Харківської міської ради, зокрема: визнано протиправними дії Харківської міської ради, Департаменту земельних відносин Харківської міської ради щодо не укладання на підставі рішення 4 сесії Харківської міської ради 8 скликання "Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок" від 21.04.2021 р. №102/21 договору оренди з Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 та зобов`язано Департамент земельних відносин Харківської міської ради підготувати проект договору оренди землі, яка надається в оренду фізичній особі - підприємець ОСОБА_1 на підставі рішення 4 сесії Харківської міської ради 8 скликання "Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок" від 21.04.2021 р. №102/21. В задоволенні іншої частини позовних вимог – відмовлено.
Проте, позивачем не зазначено у заяві про проведення службового розслідування якими саме посадовими особами відповідача вчинено протиправні дії та до яких негативних наслідків у вигляді людських жертв або заподіяння значної матеріальної чи моральної шкоду громадянинові, державі, підприємству, установі, організації чи об`єднанню громадян призвели спірні дії посадових осіб місцевого самоврядування, як і не зазначає, які саме норми та яке саме законодавство про службу в органах місцевого самоврядування не були додержані посадовими особами місцевого самоврядування, корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, саме посилання на невиконання або неналежного виконання службових обов`язків не є безумовною та достатньою підставою для проведення службового розслідування за правилами Порядку № 950, яким визначений виключний перелік підстав для проведення службового розслідування у відношенні державного службовця.
Також, проведення службового розслідування у разі невиконання або неналежного виконання ними службових обов`язків, перевищення своїх повноважень може бути проведено лише у разі наявності доказів того, що такі дії призвели до людських жертв або заподіяло значну матеріальну чи моральну шкоду громадянинові, державі, підприємству, установі, організації чи об`єднанню громадян. 
Суд апеляційної інстанції зазначає, що таких доказів позивачем ні до суду першої інстанції, ні до суду апеляційної інстанції не надано. 
Судовим розглядом встановлено, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 24.12.2024 р. у справі № 520/10975/24 набрало законної сили 18.03.2025 р., а з заявою про проведення службового розслідування ОСОБА_1 звернувся 06.01.2025 р., тобто, до набрання законної сили вказаним судовим рішенням. 
Таким чином, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскільки на час звернення позивача з заявою про призначення та проведення службового розслідування рішення Харківського окружного адміністративного суду від 24.12.2024 р. у справі № 520/10975/24 не набрало законної сили, то воно не може бути підставою для ініціювання службового розслідування.
Із врахуванням вищевикладених обставин, суд апеляційної інстанції вважає, що відповідачем правомірно відмовлено у призначенні та проведенні службового розслідування за заявою представника позивача від 06.01.2025 р. 
Відповідно до ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.
Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.
При прийнятті рішення у даній справі суд врахував позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки інших аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), Проніна проти України (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та Серявін та інші проти України (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справіРуїс Торіха проти Іспанії(RuizTorija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).
Пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень визначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Із врахуванням такого підходу Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд апеляційної інстанції вважає, що ключові аргументи апеляційної скарги отримали достатню оцінку.
Інші доводи і заперечення сторін на висновки суду апеляційної інстанції не впливають.
Відповідно до ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.10.2025 р. без змін, оскільки суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. ст. 9, 243, 308, 315, 316, 322, 325, 326, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.10.2025 р. по справі № 520/2638/25 - залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		О.В. Присяжнюк 	
Судді	   	Л.В. Любчич   О.А. Спаскін