Справа № 387/71/26 
Номер провадження по справі 3/387/54/26

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 січня 2026 року       селище Добровеличківка

Суддя Добровеличківського районного суду Кіровоградської області Солоненко  Т. В. розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з ВП № 2 (селище Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області відносно
ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Миколаївка Добровеличківського району Кіровоградської області, жительки АДРЕСА_1 , громадянка України, не працює, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , 
за ст. 173 КУпАП-

У С Т А Н О В И В :

За змістом протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАД №487426 від 15.01.2026, ОСОБА_1 12.01.2026 о 20:12, перебувала в м. Помічна по вул. Тургенєва, 34 та вчинила хуліганські дії, а саме нанесла один удар кулаком в ділянку голови неповнолітньої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . 
Такі дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст. 173 КУпАП.
ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про день, час та місце слухання справи повідомлялася вчасно та належним чином. У поясненнях, що знаходяться в матеріалах справи свою вину визнала в повному обсязі. Просила справу розглядати за її відсутності та законного представника.
Відповідно до ч.1 ст.268 КупАП України, справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Враховуючи принцип судочинства, зазначений у практиці Європейського суду з прав людини, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, беручи до уваги суспільну увагу до розгляду такої категорії справ, зважаючи на заяву ОСОБА_1 , суддя вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Суд, дослідивши матеріали справи, відповідно до положень ст. 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, дійшов наступного.
Так, відповідно до ст.129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.
Висновок про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності (ст. 252 Кодексу України про адміністративні правопорушення).
Частиною 1 статті 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Відповідно до ст.280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен з`ясувати чи винна дана особа у вчиненні адміністративного правопорушення, а також всі обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.
Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.
Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а тож підприємств, установ та організацій.
Суб`єктом адміністративної відповідальності за дрібне хуліганство є фізична осудна особа, що на момент скоєння правопорушення досягла 16-річного віку.
Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Хуліганські дії завжди мають активний характер і не можуть виявлятися у формі бездіяльності.
Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце.
Громадське місце частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. Зокрема під`їзди, підземні переходи, стадіони. Перелік не є вичерпним.
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу.
Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне цього.
Суб`єктивна сторона полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.
Як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення, вина ОСОБА_1  у вчиненому правопорушенні за ст. 173 КУпАП, за обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД №487426 від 15.01.2026, підтверджується в повному обсязі сукупністю доказів, наявних в матеріалах справи, а саме: відомостями, що містяться у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД №487426 від 15.01.2026; відомостями, що містяться у рапорті від 12.01.2026; протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення та іншу подію від 12.01.2026; письмовими поясненнямиОСОБА_3 від 12.01.2026, ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 від 15.01.2026, ОСОБА_6 від 16.01.2026; 
Суд вважає, що з суб`єктивної сторони дії ОСОБА_1  характеризуються умисною виною і мотивом неповаги до суспільства, що виразилося в тому, що вона проявила свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, дана неповага була явною та відкритою, що призвело до порушення спокою громадян.
Суд проаналізував зібрані у справі докази, оцінив їх в сукупності та дійшов до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні дрібного хуліганства, а саме у вчиненні дій, що порушують громадський порядок та спокій громадян, доведена повністю. Її дії судом кваліфікуються за ст. 173 КУпАП.
При обранні ОСОБА_1 виду та міри адміністративного стягнення, судом враховується особа правопорушниці та ступінь її вини. Обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, судом не встановлено.
Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і порядку, встановлених законом. Провадження у справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами (стаття 23 КУпАП).
Згідно ст. 12 КУпАП, встановлено, що адміністративній відповідальності підлягають особи, які досягли на момент вчинення адміністративного правопорушення шістнадцятирічного віку.
Відповідно до ст. 13 КУпАП до осіб віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років, які вчинили адміністративні правопорушення, застосовуються заходи впливу, передбачені статтею 24-1 цього Кодексу.
У разі вчинення особами віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років адміністративних правопорушень, передбачених статтями 44,51,89,121-127,130, статтею 139,частиною третьою статті 154, частиною другою статті 156, статтями 173,173-4,174,183-1,185,190-195 цього Кодексу, вони підлягають адміністративній відповідальності на загальних підставах. З урахуванням характеру вчиненого правопорушення та особи правопорушника до зазначених осіб (за винятком осіб, які вчинили правопорушення, передбачені статтею 185) можуть бути застосовані заходи впливу, передбачені статтею 24-1цього Кодексу.
Пунктом 2 частини 1 статті 24-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено, що за вчинення адміністративних правопорушень до неповнолітніх у віці від шістнадцяти до вісімнадцяти років можуть бути застосовані заходи впливу у виді попередження.
Станом на день вчинення ОСОБА_1  адміністративного правопорушення, а саме 12.01.2026, остання не досягла віку 18 років.
Враховуючи конкретні обставини справи, відомості про особу ОСОБА_1 , яка раніше не притягувалася до адміністративної відповідальності, суд вважає за необхідне накласти на ОСОБА_1  захід впливу у виді попередження.
З огляду на те, що захід впливу - попередження не є адміністративним стягненням, з неповнолітньої ОСОБА_1  не стягується судовий збір.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 24-1, 33-35, 173, 276, 279, 280, 283-287 КУпАП, суд-

П О С Т А Н О В И В :

Визнати винною  ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та застосувати до неї заходи впливу відповідно до ст. 24-1 КУпАП у виді попередження.
Постанова суду може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги через Добровеличківський районний суд Кіровоградської області.

Суддя Таїсія СОЛОНЕНКО