П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 лютого 2026 р.	м. Одеса	Справа № 420/23807/25	

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді – Коваля М.П.,
суддів – Джабурія О.В.,
– Вербицької Н.В..,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одеса апеляційну скаргу адвоката Глущенко Інни Олексіївни в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛАРК ПРАЙМ» на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 17 листопада 2025 року про залишення позову без розгляду по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛАРК ПРАЙМ» до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

В С Т А Н О В И В:

17 липня 2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю «СІЛАРК ПРАЙМ» звернулось до Одеського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення – рішення Головного управління ДПС у Київській області №35196/0707 від 22.07.2024 форми «В4»; визнання протиправним та скасування податкового повідомлення – рішення Головного управління ДПС у Київській області №35197/0707 від 22.07.2024 форми «Р».
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 10 вересня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі, а також, зокрема, поновлено Товариству з обмеженою відповідальністю «СІЛАРК ПРАЙМ» строк звернення до суду з даним адміністративним позовом.
25 вересня 2025 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшло клопотання Головного управління ДПС у Київській області про залишення адміністративного позову без розгляду, обґрунтоване пропуском позивачем шестимісячного строку звернення до суду.
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 17 листопада 2025 року клопотання Головного управління ДПС у Київській області задоволено. Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛАРК ПРАЙМ» до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень залишено без розгляду.
Не погоджуючись із зазначеною ухвалою суду першої інстанції, адвокат Глущенко Інна Олексіївна звернулась до П`ятого апеляційного адміністративного суду з апеляційною скаргою в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛАРК ПРАЙМ», в якій вважає оскаржувану ухвалу такою, що не відповідає нормам матеріального та процесуального права, тому просить скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу для розгляду до суду першої інстанції.
Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що судом першої інстанції не було встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з зазначенням інших підстав для поновлення строку, поважності причин такого пропуску та надання доказів існування відповідних поважних причин. Апелянт зазначає, що суд безпідставно не враховано доводи позивача про те, що новий власник підприємства придбав його лише у травні 2025 року, що мало наслідком зміну директора підприємства. З урахуванням викладеного, апелянт вважає, що суд першої інстанції дійшов до передчасних висновків для залишення позову у цій справі без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду.
Представником відповідача надано до апеляційного суду відзив на апеляційну скаргу, у якому зазначено про законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення, просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.
Розглянувши матеріали справи, проаналізувавши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, судова колегія вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Приймаючи рішення про залишення позовної заяви без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем пропущений встановлений законом строк звернення до суду з даним позовом і ним не надано доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду для їх поновлення або доказів дотримання цього строку.
Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції та вважає його передчасним з огляду на наступне.
Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
У постанові від 27.01.2022 у справі №160/11673/20 Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду сформулював правовий висновок, відповідно до якого процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Судова палата вважає, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.
Отже, платник податків може звернутися до адміністративного суду з вимогою про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення протягом шести місяців з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Згідно ч. 3, 4 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Таким чином, процесуальним законодавством передбачений обов`язок суду встановлювати факт дотримання позивачем строку звернення до адміністративного суду та у випадку його пропуску за відсутності заяви про поновлення пропущеного строку звернення, або якщо наведені в такій заяві підстави визнаються судом неповажними, суд залишає таку позовну заяву без розгляду, не розглядаючи справу по суті позовних вимог.
При цьому дії судді першої інстанції, які мають вчинятись за наслідком отриманням позовної заяви визначені в статті 171 КАС України.
За приписами частини тринадцятої статті 171 КАС України вказано, що суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.
Згідно з пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.
Слід звернути увагу, що положення частини тринадцятої статті 171 КАС України кореспондується із приписами вже наведеної частини третьої статті 123 КАС України, яка, при її буквальному аналізі, вказує про обов`язок суду оцінити доводи позивача про пропуск ним строку на звернення із позовом до суду, якщо такий факт був виявлений судом після відкриття провадження у справи.
Звідси виплаває висновок, який вже напрацьований Верховним Судом у справі №620/244/19 (постанова від 12 березня 2021 року), згідно із яким суд першої інстанції, застосовуючи частину третю статті 123 КАС України має спершу залишити позовну заяву без руху, надавши строк позивачу для надання заяви із вказівкою в ній підстав для поновлення пропущеного строку звернення із цим позовом до суду.
Із встановлених матеріалів справи вбачається, що при відкриті провадження суд першої інстанції поновив позивачу строк звернення до суду. В подальшому, після надходження клопотання відповідача про залишення позову без розгляду, суд першої інстанції не залишав позовну заяву без руху, а надавши оцінку доводам позивача щодо поновлення строку, які були висловлені представником позивача усно у підготовчому засіданні, повернув позовну заяву без розгляду. 
Таким чином, суд першої інстанції неправомірно залишив позовну заяву без розгляду, оскільки в силу частини першої статті 123 КАС України суд першої інстанції не залишив позовну заяву без руху із зазначенням недоліків, які необхідно усунути, чим не надав позивачу можливості повідомити про причини поважності пропуску строку на звернення до суду.
Аналогічна правова позиція була викладена Верховним Судом у постанові від 22 лютого 2023 року (справа № 640/35137/21).
Надмірний формалізм у трактуванні національного процесуального законодавства, згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, визнається ним неправомірним обмеженням права на доступ до суду (як елементу права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції).
Так у справі «Delcourt v. Belgium» (заява № N 2689/65) Європейський суд з прав людини зазначив, що у демократичному суспільстві у світі розуміння Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі – Конвенція), право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало меті та призначенню цього положення.
Згідно висновків, викладених в рішеннях Європейського суду з прав людини, суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду («Perez de Raela Cavaniles v. Spain» (заява №28090/95), «Beles and others v. the Czech Republic» (заява № 47273/99), «RTBF v. Belgium» (заява №50084/06).
У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавляє заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції.
Згідно вимог ст. 320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання. 
Відповідно до ч. 3 ст. 312 КАС України, у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції. 
Враховуючи вищевказане, колегія суддів дійшла висновку, що доводи апеляційної скарги спростовують висновки суду першої інстанції про наявність підстав для повернення позовної заяви без розгляду з огляду на їх передчасність, а тому у відповідності до положень ст. 320 КАС України наявні підстави для задоволення апеляційної скарги, скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду до суду першої інстанції.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 139, 286, 311, 312, 315, 316, 320, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,-
П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу адвоката Глущенко Інни Олексіївни в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛАРК ПРАЙМ» на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 17 листопада 2025 року – задовольнити. 
Ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 17 листопада 2025 року про залишення позову без розгляду по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛАРК ПРАЙМ» до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень – скасувати.
Справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛАРК ПРАЙМ» до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень – направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: М.П. Коваль

Суддя: О.В. Джабурія

Суддя: Н.В. Вербицька