ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/820/26 Справа № 177/1963/24 	  	Суддя у 1-й інстанції - Сарат Н. О. Суддя у 2-й інстанції - Бондар  Я. М.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 січня 2026 року м. Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Бондар Я.М.,
суддів Зубакової В.П., Остапенко В.О.,
сторони
позивач – Товариство з обмеженою відповідальністю «ВІН ФІНАНС»,
відповідач – ОСОБА_1 ,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у порядку ч.13 ст.7, ч.1 ст. 369 ЦПК України, без повідомлення учасників справи, за наявними у справі матеріалами, апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шемет Ігор Олегович, на рішення Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 21 січня 2025 року, ухвалене суддею Сарат Н.О. в місті Кривому Розі Дніпропетровської області (дата складення повного судового рішення не зазначена),

ВСТАНОВИВ

У серпні 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ВІН ФІНАНС» (далі ТОВ «ВІН ФІНАНС») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.
Позовна заява обґрунтована тим, що 13 жовтня 2018 року між ТОВ «ФК «Дінеро» та ОСОБА_1 було укладено договір кредитної лінії №L7017985. Кредитор виконав умови такого договору та перерахував на рахунок відповідачки безготівковим шляхом кошти, в свою чергу позичальник, не виконав умови кредитного договору щодо повернення кредитних коштів унаслідок чого виникла заборгованість.
01 липня 2019 року між ТОВ «ФК «Дінеро» та ТОВ «ФК «Довіра та Гарантія» (після перейменування - ТОВ «ВІН ФІНАНС») укладено договір відступлення права вимоги №01072019, за яким останній набув право вимоги до ОСОБА_1 , заявивши до стягнення заборгованість за кредитним договором №L7017985 від 13 жовтня 2018 року у загальному розмірі 15581,98 грн.
Згідно із детальним розрахунком заборгованості загальний розмір заборгованості становить 23 738,93 грн, що включає суму заборгованості в розмірі 15 582,98 грн, суму інфляційних втрат – 6 752,78 грн, 3% річних – 1 404,17 грн.
Посилаючись на запровадження карантину по всій території України, а в подальшому оголошення воєнного стану, позивач просив поновити строк позовної давності для звернення до суду із цим позовом, як пропущений з поважних причин.
Враховуючи вищевикладене, просив стягнути із ОСОБА_1 на користь ТОВ «ВІН ФІНАНС» заборгованість за кредитним договором №L7017985 від 13 жовтня 2018 року у загальному розмірі 23 738,93 грн, яка складається з: суми заборгованості – 15 581,98 грн, суми інфляційних втрат – 6 752,78 грн, суми 3% річних – 1 404,17 грн., а також судові витрати по сплаті судового збору та витрати на професійну правничу допомогу. 
Рішенням Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 21 січня 2025 року позов ТОВ «ВІН ФІНАНС» задоволений.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ВІН ФІНАНС» заборгованість за договором кредитної лінії № L7017985 від 13.10.2018 року у розмірі 23738,93 грн, з яких 15581,98 грн – заборгованість за кредитним договором, 1404,17 грн – сума збитків з урахуванням 3% річних, 6752,78 грн – інфляційні втрати за несвоєчасне виконання зобов`язань.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ВІН ФІНАНС» судовий збір у розмірі 2422,40 грн та витрати на правову допомогу у розмірі 5000,00 грн.
В апеляційній скарзі відповідачка ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шемет І.О., посилаючись на порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 21 січня 2025 року та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову ТОВ «ВІН ФІНАНС» в повному обсязі. 
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що про наявність вказаного судового рішення відповідачці стало відомо в кінці червня 2025 року, коли в процесі примусового виконання рішення було заблоковано рахунки останньої. При цьому, зазначає, що до червня 2025 року вона не була обізнана про наявність вказаної цивільної справи. 23.07.2025 року її представник адвокат Шемет І.О. ознайомився в матеріалами цивільної справи №177/1963/24 з фотофіксацією. 15.08.2025 року адвокату Шемет І.О. було надано доступ до матеріалів цивільної справи в електронному вигляді. За результатами ознайомлення в матеріалами цивільної справи представник відповідачки встановив, що матеріали цивільної справи в паперовому вигляді містять позовну заяву без будь-яких додатків до неї окрім квитанції про сплату судового збору та довідки про ідентифікацію, надану ТОВ «Дінеро». При цьому, в електронних документах про провадженню №2/211/317/25 до справи №177/1963/24 також відсутні додатки до позовної заяви, що унеможливлює надання оцінки змісту позовних вимог та правомірності їх пред`явлення.
Враховуючи відсутність в матеріалах цивільної справи додатків до позовної заяви (як в паперовому так і в електронному вигляді), констатує, що суд першої інстанції не мав підстав для задоволення позову, оскільки судом першої інстанції було безпідставно ухвалено судове рішення про задоволення позову через відсутність доказів, на які позивач посилався як на підставу своїх позовних вимог, наполягає, що рішення суду підлягає скасуванню як ухвалене з суттєвим порушенням норм процесуального права, які призвели до ухвалення незаконного рішення
З інших підстав рішення Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 21 січня 2025 року відповідачкою не оскаржується. 
Відзив на апеляційну скаргу не подано. 
Справа розглядається без повідомлення учасників справи, в порядку ч. 13 ст. 7, ч. 1 ст. 369 ЦПК України, оскільки ціна позову менше 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах заявлених позовних вимог та доводів апеляційної скарги, за наявними матеріалами справи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення за наступних підстав.
Судом встановлено, що 13.10.2018 року між відповідачем та ТОВ «ФК «Дінеро» було укладено договір кредитної лінії № L7017985, відповідно до якого відповідач отримала кредит у сумі 8250,00 грн. строком на 14 днів, що підтверджується кредитним договором, додатковими угодами, загальними умовами договору кредитної лінії, паспортом споживчого кредиту, довідкою про ідентифікацію.
Відповідач своїх зобов`язань за кредитним договором не виконала, внаслідок чого загальний розмір заборгованості за договором склав 23738,93 грн., з яких 15581,98 грн. – заборгованість за кредитом, 6752,78 грн. – сума інфляційних втрат, 1404,17 грн. – 3% річних, що підтверджується випискою з рахунку та розрахунком.
01.07.2019 року ТОВ «ФК «Дінеро» та ТОВ «ФК «Довіра та Гарантія» уклали Договір відступлення права вимоги № 01072019, відповідно до якого ТОВ «ФК «Довіра та Гарантія» набуло право грошової вимоги до відповідача за вказаним договором, що підтверджується договором відступлення права вимоги та витягом з реєстру прав вимоги.
Задовольняючи позовні вимоги су першої інстанції виходив із того, що матеріалами справи підтверджено укладення між первинним кредитором ТОВ «ФК «Дінеро» та позичальником ОСОБА_1 кредитного договору №L7017985 у електронній формі відповідно до Закону України «Про електронну комерцію», а також його неналежне виконання позичальником та набуття позивачем ТОВ «ВІН ФІНАНС» права вимоги до позичальника за кредитним договором.
Апеляційний суд погоджується з такими висновками суду першої інстанції та зазначає наступне.
За приписами ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї (ч. 2 ст. 367 ЦПК України).
Колегія суддів установила, що доводами апеляційної скарги є прийняття судом рішення із порушенням норм процесуального права за відсутності доданих до позовної заяви доказів, на які посилався позивач в обґрунтування заявлених позовних вимог до ОСОБА_1 .
У зв`язку із цим, колегія суддів відповідно положень ч. 1 ст. 367 ЦПК України перевіряє справу лише в межах доводів апеляційної скарги відповідачки. 
Матеріалами справи встановлено, що 27 серпня 2024 року ТОВ «ВІН ФІНАНС» через підсистему «Електронний суд» звернулося до Криворізького районного суду Дніпропетровської області з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, до якої додав документи згідно переліку зазначеного у позовній заяві. 
Статтею 43 ЦПК України визначено права та обов`язки учасників справи, відповідно до частини першої та другої даної статті учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. 
Відповідно частин п`ятої, шостої, сьомої статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). У разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.
Організаційно правові засади функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі також - ЄСІТС) в цивільному судочинстві врегульовано статтею 14 ЦПК України. Відповідно до частини другої цієї статті позовні та інші заяви, скарги та інші визначені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.
Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. (ч. 4 ст. 14 ЦПК України)
Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в добровільному порядку. (ч. 6 ст. 14 ЦПК України)
Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.
Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.
Особливості використання електронного підпису в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). (ч. 8 ст. 14 ЦПК України)
Відповідно ч. 9 ст. 14 ЦПК України с уд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи у паперовій або електронній формі в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Положення про ЄСІТС та/або положення, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), розробляються Державною судовою адміністрацією України та затверджуються Вищою радою правосуддя після консультацій з Радою суддів України (ч. 13 ст. 14 ЦПК України).
Відповідно до частини сьомої статті 15-1 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Положення про ЄСІТС затверджується Вищою радою правосуддя за поданням Державної судової адміністрації України та після консультацій з Радою суддів України.
Так, Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС (далі - Положення), яке визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування ЄСІТС у складі всіх підсистем (модулів) (пункт 2 Положення).
Відповідно до пункту 5 Положення:
Електронний кабінет - персональний кабінет (вебсервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) ЄСІТС, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів ЄСІТС або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу (підпункт 5.4-1);
користувач ЄСІТС (користувач) - особа, що пройшла процедуру реєстрації в підсистемі "Електронний кабінет" (Електронний кабінет ЄСІТС), пройшла автентифікацію та якій надано доступ до підсистем ЄСІТС відповідно до її повноважень (підпункт 5.6);
офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована в доменній зоні, використання якої заборонено законодавством України (підпункт 5.8);
Розділ ІІ Положення визначає основні функції ЄСІТС, згідно з пунктом 6 якого відповідно до Закону України «Про судоустрій і статус суддів», процесуального законодавства України ЄСІТС забезпечує, зокрема: 6.1) ведення електронного діловодства, в тому числі рух електронних документів у межах відповідних органів та установ та між ними, реєстрацію вхідних і вихідних документів та етапів їх руху; 6.2) централізоване захищене зберігання судових справ, процесуальних, інших документів та інформації в єдиній базі даних; 6.4) збереження судових справ та інших документів в електронному архіві; 6.5) обмін документами та інформацією (надсилання та отримання документів та інформації, спільна робота з документами) в електронній формі між судами, іншими органами та установами в системі правосуддя, учасниками судового процесу, а також проведення відеоконференції в режимі реального часу; 6.8) віддалений доступ користувачів ЄСІТС до будь-якої інформації, що в ній зберігається, в електронній формі відповідно до диференційованих прав доступу; 6.20) інші функції, передбачені цим Положенням, тощо.
Відповідно до пункту 8 Положення підсистема «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) - підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (id.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав. Доступ користувачів до підсистем (модулів) ЄСІТС, окрім Електронного кабінету, також може забезпечуватися за допомогою сервісу обміну даними між відповідними підсистемами (модулями) ЄСІТС та іншими інформаційними системами.
Відповідно до пунктів 16-18 Положення процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом, цим положенням, а також випадків, коли суд до якого подаються документи та докази не інтегровано до ЄСІТС.
Особам, які зареєстрували Електронний кабінет в ЄСІТС, суд вручає будь-які документи у справах, у яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення в паперовій формі за окремою заявою.
Доступ до підсистем (модулів) ЄСІТС, крім вебпорталу, здійснюється за допомогою Електронного кабінету після обов`язкового проходження особою процедури реєстрації або автентифікації. Автентифікація користувача здійснюється на початку кожної сесії роботи в ЄСІТС.
Відповідно до абзацу першого пункту 24 Положення підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та судом, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.
Відповідно до пунктів 25-27 Положення документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд», якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням.
Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.
До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.
Відповідно до пункту 36 Положення після надсилання засобами Електронного суду документів (у тому числі процесуальних документів, письмових та електронних доказів тощо) особа може у власному Електронному кабінеті відслідковувати рух та стан розгляду таких документів у суді або в органі та установі системи правосуддя. Відомості про доставку документа, його реєстрацію та інші відомості щодо розгляду справ відповідно до наявних технічних можливостей підсистем ЄСІТС надсилаються в автоматичному режимі до Електронного кабінету користувача, від імені якого подано документи. У випадку надання користувачем електронної довіреності інформація про результати розгляду документів надсилається до Електронного кабінету довірителя та повіреного (повірених).
Згідно з положеннями пункту 37 Положення Підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених.
До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства).
Документи, які один з учасників справи надіслав до суду, іншого органу чи установи у системі правосуддя з використанням Електронного суду, в передбачених законодавством випадках автоматично надсилаються до Електронних кабінетів інших учасників справи чи їхніх повірених після реєстрації цих документів в АСДС або автоматизованих системах діловодства.
До Електронного кабінету користувачів надсилаються відомості, у тому числі про отримання та реєстрацію документів у справі, а також інші відомості, що призвели до зміни стану розгляду справи.
Особам, які не мають зареєстрованих Електронних кабінетів, документи у передбачених цим пунктом випадках можуть надсилатися засобами підсистем ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану такими особами під час подання документів до суду.
Відповідно до пункту 39 Положення документи, що надійшли через Електронний суд, реєструються судами, іншими органами та установами в системі правосуддя в день їх надходження упродовж робочого дня або не пізніше наступного робочого дня, якщо документ надійшов у неробочий час, за загальними правилами реєстрації вхідної кореспонденції, визначеними Положенням про автоматизовану систему документообігу суду та відповідними інструкціями з діловодства в судах чи в інших органах та установах у системі правосуддя.
Відповідно до пункту 42 Положення засобами ЄСІТС в автоматичному режимі здійснюється перевірка наявності в особи зареєстрованого Електронного кабінету. У разі наявності в особи Електронного кабінету засобами ЄСІТС забезпечується надсилання до автоматизованої системи діловодства підтвердження доставлення до Електронного кабінету користувача документа у справі. В іншому випадку до автоматизованої системи діловодства надходить повідомлення про відсутність в особи зареєстрованого Електронного кабінету.
Відповідно до пункту 122 Положення до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи можуть розглядатися (формуватися та зберігатися) в паперовій, електронній чи змішаній формі залежно від наявних у суді можливостей. Електронні документи та електронні копії паперових документів вносяться до АСДС та зберігаються в централізованому файловому сховищі. Документи, що надійшли до суду в електронній формі, за потреби можуть роздруковуватися та приєднуватися до матеріалів справи у паперовій формі.
Відповідно до пункту 123 Положення до матеріалів судової справи в електронному вигляді в АСДС належать:
123.1) у разі подання до суду процесуальних та інших документів, що стосуються розгляду судових справ, в електронній формі за допомогою підсистеми "Електронний суд": реєстраційні картки; відомості про отримання або надсилання електронних документів; позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи в електронній формі, що подані до суду з використанням підсистеми "Електронний суд"; процесуальні та інші документи в електронній формі, виготовлені судом та надіслані на офіційні електронні адреси учасників судового процесу за допомогою ЄСІТС; інші електронні документи, створені в АСДС в автоматичному режимі (протоколи автоматизованого розподілу справи, протоколи фіксування судових засідань, технічні записи судових засідань тощо);
123.2) у разі подання до суду процесуальних та інших документів, що стосуються розгляду судових справ, у паперовій формі: реєстраційні картки; відомості про отримання або надсилання електронних документів; процесуальні та інші документи в електронній формі, виготовлені судом; інші електронні документи, створені в АСДС в автоматичному режимі (протоколи автоматизованого розподілу справи, протоколи фіксування судових засідань, технічні записи судових засідань тощо).
Провівши аналіз наведених вище норм процесуального закону та Положення, слід дійти, зокрема, таких висновків:
1) альтернативою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, скаргами та іншими процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи з використанням підсистеми «Електронний суд». Надсилання у встановленому порядку процесуальних документів в електронному вигляді та отримання повідомлення про їх надходження передбачає використання підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет» з обов`язковим використанням особою власного електронного підпису;
2) особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в ЄСІТС, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС;
3) Суд наділений повноваженнями проводити розгляд справи за матеріалами судової справи як у паперовій, так і в електронній формі;
4) підсистеми ЄСІТС забезпечують, зокрема: ведення електронного діловодства, централізоване захищене зберігання судових справ, процесуальних, інших документів та інформації в єдиній базі даних, збереження судових справ та інших документів в електронному архіві, обмін документами та інформацією (надсилання та отримання документів та інформації, спільна робота з документами) в електронній формі, віддалений доступ користувачів ЄСІТС до будь-якої інформації, що в ній зберігається, в електронній формі відповідно до диференційованих прав доступу;
5) особам, які зареєстрували Електронний кабінет в ЄСІТС, суд вручає будь-які документи у справах, у яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення в паперовій формі за окремою заявою, а доступ до підсистем (модулів) ЄСІТС, крім вебпорталу, здійснюється за допомогою Електронного кабінету після обов`язкового проходження особою процедури реєстрації або автентифікації;
6) підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи.
Виходячи із примірника справи, що сформована в автоматизованій системі документообігу суду (АСДС) та в підсистемі «Електронний суд» в електронному вигляді за єдиним унікальним номером 177/1963/24, колегією суддів встановлено, що представник позивача ТОВ «ВІН ФІНАНС» Міньковська А.В. зареєструвала власну електронну пошту в підсистемі «Електронний суд», та саме із використанням даного модуля ЄСІТС сформувала позовну заяву, електронний примірник якої після реєстрації був надісланий в Електронні кабінети іншим учасниками справи. До позовної заяви прикріплені додатки у форматі PDF-документ, які підписані кваліфікованим цифровим підписом, згідно зазначеного у позовній заяві переліку: довіреність на Міньковську Анастасію Володимирівну, виписка з ЄДР, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю, ДВПВ №01072019 від 01.07.19 Дінеро, Кредитний договір з додатками, довідка про ідентифікацію, виписка з рахунку, розрахунок заборгованості, розрахунок штрафів, докази сплати суд. збору, докази напр позову стороні, ордер на надання правничої допомоги, Додаткова угода до догоовру про надання правничої допомоги, Детальний опис робіт щодо правничої допопомоги, Договір про надання правничої допомоги, Акт про надання правничої допомоги, квитанція про надсилання стороні Товариства, квитанція про надсилання стороні ОСОБА_1 .
Позовна заява з додатками в електронному вигляді була зареєстрована Криворізьким районним судом Дніпропетровської області в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (провадження 2/211/2706/24) в день надходження документів.
Отже, враховуючи, що матеріали цієї справи сформовані та подані до Суду через підсистеми ЄСІТС, зберігаються на її електронних ресурсах, то і доступ (ознайомлення) до них здійснюється в автоматичному режимі після проведення автентифікації особи в Електронному кабінеті, яка зареєстрована в підсистемі «Електронний суд», та якій всі матеріали справи відображаються в Електронному кабінеті в порядку їх надходження і формування, зокрема в Електронному кабінеті відображається і сформована позивачем позовна заява з доданими до неї матеріалами, що перевірено та встановлено колегією суддів апеляційного суду.
Ухвалою Криворізького районного суду від 30 серпня 2024 року цивільну справу за позовом ТОВ «ВІН ФІНАНС» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором було передано до Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області за територіальною підсудністю. 
З урахуванням вищезазначеного, Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, розглянувши справу в змішаній (паперовій та електронній) формі, ухвалив оскаржуване відповідачкою рішення на підставі наданих позивачем доказів, на які позивач посилався як на підставу своїх позовних вимог. 
При цьому апеляційним судом враховано, що відповідачка ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шемет І.О., факту укладення договору кредитної лінії №L7027985 від 13.10.2018 року та розмір заборгованості за даним кредитним договором не оспорює, доказів про відсутність заборгованості або власного розрахунку не надає.
Отже, дослідивши надані позивачем докази, суд першої інстанції вірно встановив, що 13.10.2018 року між відповідачем та ТОВ «ФК «Дінеро» було укладено договір кредитної лінії №L7017985, відповідно до якого відповідач отримала кредит у сумі 8250,00 грн. строком на 14 днів, що підтверджується кредитним договором, додатковими угодами, загальними умовами договору кредитної лінії, паспортом споживчого кредиту, довідкою про ідентифікацію.
Відповідач своїх зобов`язань за кредитним договором не виконала, внаслідок чого загальний розмір заборгованості за договором склав 23738,93 грн., з яких 15581,98 грн. – заборгованість за кредитом, 6752,78 грн. – сума інфляційних втрат, 1404,17 грн. – 3% річних, що підтверджується випискою з рахунку та розрахунком.
Матеріали справи свідчать, що належними та допустимими доказами підтверджений факт укладання між ТОВ «Дінеро» та ОСОБА_1 кредитного договору на суму 8 250,000 грн у передбаченій законом формі, його підписання одноразовим ідентифікатором, виконання кредитором умов договору щодо надання позичальниці кредитних коштів та невиконання останньою зобов`язань з повернення кредитних коштів разом із нарахованими відповідно до умов договору процентами за користування кредитними коштами, що є підставою для стягнення з відповідача заборгованості за кредитним договором на користь позивача.
01.07.2019 року ТОВ «ФК «Дінеро» та ТОВ «ФК «Довіра та Гарантія» (після перейменування - ТОВ «ВІН ФІНАНС») уклали Договір відступлення права вимоги № 01072019, відповідно до якого ТОВ «ФК «Довіра та Гарантія» набуло право грошової вимоги до відповідача за вказаним договором, що підтверджується договором відступлення права вимоги та витягом з реєстру прав вимоги.
Таким чином, суд першої інстанції ухвалив законне та обґрунтоване рішення і доводи апеляційної скарги не містять підстав для його скасування. 
Також апеляційний суд не приймає посилання скаржника в апеляційній скарзі на ту обставину, що відповідачка не була обізнана про наявність даної цивільної справи в суді першої інстанції, оскільки згідно власноруч наданої розписки, ОСОБА_1 02 грудня 2024 року ознайомилася з матеріалами справи та отримала ухвалу про відкриття провадження (а.с. 85 зворот).
Відповідно до частини першої ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції про задоволення позовних вимог в повному обсязі є законним та обґрунтованим, ухвалене з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Доводи апеляційної скарги не спростовують законності та обґрунтованості оскаржуваного судового рішення.
Колегія суддів також враховує, що, як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого в Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії», §§ 29-30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх (§2 рішення у справі «Хірвісаарі проти Фінляндії»).
Відповідно до статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки судове рішення залишено без змін, а апеляційна скарга без задоволення, то судовий збір за подання апеляційної скарги не відшкодовується та покладається на особу, яка подала апеляційну скаргу.
Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 382 ЦПК України, апеляційний суд, 

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу відповідачки ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шемет Ігор Олегович, залишити без задоволення.
Рішення Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 21 січня 2025 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
Повне судове рішення складено 07 січня 2026 року.

Головуючий:

Судді: