РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
і м е н е м У к р а ї н и

12 січня 2026 року 	м. Рівне	№460/20658/25	

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді О.Р. Греська, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи адміністративну справу за позовом
ОСОБА_1 
до	Рівненської обласної ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , 	
 	про визнання протиправними та скасування рішень,	
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся з позовом до Рівненської обласної ради (далі - відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправними та скасувати рішення відповідача:
від 26.09.2025 № 1175 «Про контракт з начальником комунального закладу «Рівненський обласний центр підготовки громадян до національного спротиву» Рівненської обласної ради»;
від 26.09.2025 № 1176 «Про контракт з директором комунального підприємства «Рівненське обласне бюро технічної інвентаризації» Рівненської обласної ради»;
від 26.09.2025 № 1177 «Про контракт з директором комунального закладу «Рівненський обласний центр з надання соціальних послуг» Рівненської обласної ради»;
від 26.09.2025 № 1178 «Про контракт з директором комунального закладу «Рівненський обласний центр комплексної реабілітації» Рівненської обласної ради».
Позов обґрунтовано тим, що відповідачем при прийнятті спірних рішень не було дотримано вимог ч.5 ст.47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», п.2 ст.4.24 Регламенту Рівненської обласної ради восьмого скликання, у зв`язку з чим порушено право позивача як депутата та члена постійної комісії з питань бюджету, фінансів та податків на попередній розгляд (обговорення) проєктів рішень про укладення контрактів з керівниками комунальних закладів та підприємств.
Ухвалою суду від 17.11.2025 прийнято позовну до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі; справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження.
Цією ж ухвалою залучено до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .
Відповідач у відзиві на позовну заяву та запереченні просив у задоволенні позову відмовити. В обґрунтування своїх заперечень вказав, що оскаржувані рішення обласної ради розглядались та приймались у порядку, визначеному Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», Регламенту Рівненської обласної ради восьмого скликання. Зокрема, зазначив, що Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні» не створює обов`язку кожній постійній комісії на своїх засіданнях розглядати усі питання, що плануються вноситись на розгляд сесії ради. При цьому, ані Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», ані Регламентом Рівненської обласної ради восьмого скликання не передбачено, що у випадку, якщо питання не розглядалось на засіданні окремої постійної комісії, або у випадку, коли засідання постійної комісії не відбулось, то таке питання не може виноситись на розгляд пленарного засідання, а обласна рада не може приймати відповідного рішення. Також вказав, що під час формування проєкту порядку денного засідання постійної комісії з питань бюджету, фінансів та податків, проведення якого планувалося 19.09.2025, від позивача надійшла лише єдина пропозиція, що стосується включення до проєкту порядку денного питання «Про звернення Рівненської обласної ради до Верховної Ради України щодо необхідності перейменування «копійки» на «шаг». Інших пропозицій від ОСОБА_1 не надходило. Проєкт порядку денного постійної комісії, членом якої є позивач, був сформований з урахуванням поданої ним пропозиції. Під час розгляду проєкту порядку денного безпосередньо на засіданні комісії позивач запропонував провести ще одне засідання постійної комісії з питань бюджету, фінансів та податків, на якому розглянути питання про контракти з керівниками комунальних закладів і підприємств, які були включені до порядку денного сесії обласної ради, заслухати кандидатів на посади керівників відповідних комунальних закладів. Відповідна пропозиція ОСОБА_1 була поставлена на голосування, однак не набрала необхідної кількості голосів на її підтримку. Таким чином, відповідач вважає, що твердження позивача про те, що були порушені його права як депутата та члена постійної комісії з питань бюджету, фінансів та податків не заслуговують на увагу. Окрім того, вказує, що згідно Положення про постійні комісії Рівненської обласної ради восьмого скликання, функціональна спрямованість постійної комісії з питань бюджету, фінансів та податків не передбачає обов`язковий розгляд нею питань, що стосується укладення контрактів з керівниками комунальних закладів та підприємств. Відповідач зауважив й на те, що вимога скасувати оскаржувані рішення обласної ради є фактично вимогою звільнити керівників комунальних підприємств, що є повноваженнями Рівненської обласної ради та її дискреційними повноваженнями.
Позивач подав відповідь на відзив, у якій вказав на необґрунтованість доводів відповідача та просив задовольнити позов у повному обсязі з підстав, викладених у ньому.
Від третіх осіб - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 - надійшли пояснення щодо позову, в яких зазначено про безпідставність позовних вимог, оскільки позивач як депутат обласної ради не був обмежений у своєму праві на розгляд, колективне та вільне обговорення, у тому числі з правом дорадчого голосу, питання щодо укладення контракту на засіданнях відповідних постійних комісій обласної ради, а також на пленарному засіданні. З огляду на викладене, вважають, що прийняття обласною радою спірних рішень жодним чином не вплинуло на правовий статус позивача та не спричинило порушення його прав, свобод чи інтересів.
Дослідивши письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, судом встановлено наступне.
Позивач - ОСОБА_1 є депутатом Рівненської обласної ради, що підтверджується посвідченням №VIII-48.
Питання «Про контракт з начальником комунального закладу «Рівненський обласний центр підготовки громадян до національного спротиву» Рівненської обласної ради», «Про контракт з директором комунального підприємства «Рівненське обласне бюро технічної інвентаризації» Рівненської обласної ради», «Про контракт з директором комунального закладу «Рівненський обласний центр з надання соціальних послуг» Рівненської обласної ради», «Про контракт з директором комунального закладу «Рівненський обласний центр комплексної реабілітації» Рівненської обласної ради» розглядалось 16.09.2025 на засіданнях постійної комісії обласної ради з питань комісії з питань соціальної політики і соціального захисту населення, з питань регламенту, діяльності правоохоронних органів та боротьби з корупцією, 17.09.2025 на засіданні постійної комісії обласної ради з питань екології та земельних ресурсів та 18.09.2025 на засіданні постійної комісії з економічних питань та комунальної власності, що підтверджується витягами з протоколу №32, №34, №71 та висновками засідання постійної комісії №02, 03, 04, 1, 2, 3, 4, рекомендацією постійної комісії №1.
Згідно таких висновків постійних комісій було рекомендовано голові обласної ради внести відповідні питання на розгляд сесії обласної ради.
У подальшому, згідно з протоколом засідання президії обласної ради від 24.09.2025, проєкти рішень щодо укладення контрактів із керівниками комунального закладу «Рівненський обласний центр підготовки громадян до національного спротиву» Рівненської обласної ради, комунального підприємства «Рівненське обласне бюро технічної інвентаризації» Рівненської обласної ради, комунального закладу «Рівненський обласний центр з надання соціальних послуг» Рівненської обласної ради, комунального закладу «Рівненський обласний центр комплексної реабілітації» Рівненської обласної ради одноголосно були винесені на розгляд сесії обласної ради.
Зауважень щодо вказаних питань у членів президії не було.
26.09.2025 тридцять другою сесією VIII скликання Рівненської обласної ради прийнято рішення № 1175 «Про контракт з начальником комунального закладу «Рівненський обласний центр підготовки громадян до національного спротиву» Рівненської обласної ради», № 1176 «Про контракт з директором комунального підприємства «Рівненське обласне бюро технічної інвентаризації» Рівненської обласної ради», № 1177 «Про контракт з директором комунального закладу «Рівненський обласний центр з надання соціальних послуг» Рівненської обласної ради», № 1178 «Про контракт з директором комунального закладу «Рівненський обласний центр комплексної реабілітації» Рівненської обласної ради».
Вважаючи зазначені рішення обласної ради протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 №280/97-ВР (далі - Закон №280/97-ВР) визначає систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування.
Відповідно до частини другої статті 10 Закону №280/97-ВР обласні та районні ради є органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст, у межах повноважень, визначених Конституцією України, цим та іншими законами, а також повноважень, переданих їм сільськими, селищними, міськими радами.
Згідно із частиною першою статті 45 Закону №280/97-ВР сільська, селищна, міська, районна в місті (у разі її створення), районна, обласна рада складається з депутатів, які обираються жителями відповідного села, селища, міста, району в місті, району, області на основі загального, рівного і прямого виборчого права шляхом таємного голосування.
Відповідно до частини першої статті 46 Закону №280/97-ВР сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.
Згідно з ч.4 ст. 46 Закону № 280/97-ВР наступні сесії ради скликаються: сільської, селищної, міської - відповідно сільським, селищним, міським головою; районної у місті, районної, обласної - головою відповідної ради.
Рішення про скликання сесії ради відповідно до частин четвертої, шостої та восьмої цієї статті доводиться до відома депутатів і населення не пізніш як за 10 днів до сесії з питань щодо передачі земельних ділянок у користування для розгортання, експлуатації електронних комунікаційних мереж за заявою постачальника електронних комунікаційних мереж та/або послуг, який відповідно до Закону України "Про електронні комунікації" внесений до реєстру постачальників електронних комунікаційних мереж та послуг; передачі земельних ділянок у користування для розміщення лінійних об`єктів енергетичної інфраструктури, трубопроводів, інших лінійних комунікацій; розроблення та затвердження документації із землеустрою з метою такої передачі; проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок з метою такої передачі - не пізніш як за п`ять днів до сесії, а у виняткових випадках - не пізніш як за день до сесії із зазначенням часу скликання, місця проведення та питань, які передбачається внести на розгляд ради (ч.10 ст.46 Закону № 280/97-ВР).
Пропозиції щодо питань на розгляд ради можуть вноситися сільським, селищним, міським головою, постійними комісіями, депутатами, виконавчим комітетом ради, головою місцевої державної адміністрації, головою районної у місті, районної, обласної ради, загальними зборами (конференцією) жителів, громадськими слуханнями, жителями у порядку місцевої ініціативи. Пропозиції щодо прийняття рішень, які відповідно до закону є регуляторними актами, вносяться з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" (ч.13 ст.46 Закону № 280/97-ВР).
Враховуючи викладене, формою роботи відповідної ради є сесія, яка складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради. Скликання сесії, підготовка питань для розгляду на пленарних засіданнях, формування порядку денного сесії віднесено до повноважень сільського, селищного, міського голови. При цьому пропозиції щодо питань на розгляд ради можуть вноситися як самим сільським, селищним, міським головою, так і постійними комісіями, депутатами, виконавчим комітетом ради, головою місцевої державної адміністрації, головою районної, обласної ради, загальними зборами громадян.
Порядок скликання і проведення сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради.
З аналізу наведених норм, вбачається, що формування порядку денного сесій ради належить до безпосередньої компетенції її голови, на якого, крім іншого, також покладено обов`язок забезпечити підготовку на розгляд ради проектів відповідних рішень, що належать до її відання.
Проект порядку денного сесії ради формує голова на основі: затвердженого радою перспективного плану роботи ради; пропозицій депутатів ради; пропозицій постійних комісій ради; пропозицій, поданих громадою в порядку місцевої ініціативи.
Статтею 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено порядок роботи та повноваження постійних комісій.
Постійні комісії ради є органами ради, що обираються з числа її депутатів, для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до її відання, здійснення контролю за виконанням рішень ради, її виконавчого комітету.
Постійні комісії обираються радою на строк її повноважень у складі голови і членів комісії. Всі інші питання структури комісії вирішуються відповідною комісією.
До складу постійних комісій не можуть бути обрані сільський, селищний, міський голова, секретар сільської, селищної, міської ради, голова районної у місті (у разі її створення), районної, обласної ради, їх заступники.
Постійні комісії за дорученням ради або за власною ініціативою попередньо розглядають проекти програм соціально-економічного і культурного розвитку, місцевого бюджету, звіти про виконання програм і бюджету, вивчають і готують питання про стан та розвиток відповідних галузей господарського і соціально-культурного будівництва, інші питання, які вносяться на розгляд ради, розробляють проекти рішень ради та готують висновки з цих питань, виступають на сесіях ради з доповідями і співдоповідями.
Постійні комісії попередньо розглядають кандидатури осіб, які пропонуються для обрання, затвердження, призначення або погодження відповідною радою, готують висновки з цих питань.
Постійні комісії за дорученням ради, голови, відповідно заступника голови районної у місті, районної ради чи першого заступника, заступника голови обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради або за власною ініціативою вивчають діяльність підзвітних і підконтрольних раді та виконавчому комітету сільської, селищної, міської, районної у місті ради органів, а також з питань, віднесених до відання ради, місцевих державних адміністрацій, підприємств, установ та організацій, їх філіалів і відділень незалежно від форм власності та їх посадових осіб, подають за результатами перевірки рекомендації на розгляд їх керівників, а в необхідних випадках - на розгляд ради або виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті ради; здійснюють контроль за виконанням рішень ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті ради.
Постійні комісії у питаннях, які належать до їх відання, та в порядку, визначеному законом, мають право отримувати від керівників органів, підприємств, установ, організацій та їх філіалів і відділень необхідні матеріали і документи.
Організація роботи постійної комісії ради покладається на голову комісії. Голова комісії скликає і веде засідання комісії, дає доручення членам комісії, представляє комісію у відносинах з іншими органами, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами, організаціями, а також громадянами, організує роботу по реалізації висновків і рекомендацій комісії. У разі відсутності голови комісії або неможливості ним виконувати свої повноваження з інших причин його функції здійснює заступник голови комісії або секретар комісії.
Засідання постійної комісії скликається в міру необхідності і є повноважним, якщо в ньому бере участь більше половини депутатів від загального складу комісії.
За результатами вивчення і розгляду питань постійні комісії готують висновки і рекомендації. Висновки і рекомендації постійної комісії приймаються відкритим поіменним голосуванням більшістю голосів від загального складу комісії і підписуються головою комісії, а в разі його відсутності - заступником голови або секретарем комісії. Протоколи засідань комісії, в яких зазначаються результати поіменного голосування, підписуються головою і секретарем комісії. Проекти порядку денного засідань постійної комісії ради, висновки і рекомендації постійної комісії, протоколи її засідань є відкритими та оприлюднюються і надаються на запит відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації".
Рекомендації постійних комісій підлягають обов`язковому розгляду органами, підприємствами, установами, організаціями, посадовими особами, яким вони адресовані. Про результати розгляду і вжиті заходи повинно бути повідомлено комісіям у встановлений ними строк.
Постійна комісія для вивчення питань, розробки проектів рішень ради може створювати підготовчі комісії і робочі групи з залученням представників громадськості, вчених і спеціалістів. Питання, які належать до відання кількох постійних комісій, можуть за ініціативою комісій, а також за дорученням ради, її голови, відповідно заступника голови районної у місті, районної ради чи першого заступника, заступника голови обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради розглядатися постійними комісіями спільно. Висновки і рекомендації, прийняті постійними комісіями на їх спільних засіданнях, підписуються головами відповідних постійних комісій.
Депутати працюють у постійних комісіях на громадських засадах. За рішенням обласних рад голови постійних комісій з питань бюджету можуть працювати в раді на постійній основі.
Постійні комісії є підзвітними раді та відповідальними перед нею.
Перелік, функціональна спрямованість і порядок організації роботи постійних комісій визначаються регламентом відповідної ради та Положенням про постійні комісії, що затверджується радою з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" щодо реалізації повноважень ради у здійсненні державної регуляторної політики постійними комісіями відповідної ради.
Приписами частини 4 статті 49 Закону №280/97-ВР встановлено обов`язок депутата брати участь у роботі сесій ради, засідань постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано.
Згідно із частинами першою, другою статті 59 Закону №280/97-ВР рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом.
Згідно з частиною третьою зазначеної статті Закону №280/97-ВР рішення ради приймаються відкритим поіменним голосуванням, окрім випадків, передбачених пунктами 4 і 16 статті 26, пунктами 1, 29 і 31 статті 43 та статтями 55, 56 цього Закону, в яких рішення приймаються таємним голосуванням. Результати поіменного голосування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації". На офіційному веб-сайті ради розміщуються в день голосування і зберігаються протягом необмеженого строку всі результати поіменних голосувань. Результати поіменного голосування є невід`ємною частиною протоколу сесії ради.
Рішенням Рівненської обласної ради від 02.12.2020 №7 затверджено склад та голів постійних комісій Рівненської обласної ради восьмого скликання.
Згідно з Положенням про постійні комісії Рівненської обласної ради восьмого скликання затвердженим Рішенням Рівненської обласної ради від 02 грудня 2020 року № 5, основною формою роботи постійних комісій є засідання. Засідання постійної комісії є повноважним, якщо в ньому бере участь більше половини депутатів від загального складу комісії. Засідання скликаються в міру необхідності, але не рідше, ніж один раз на квартал та проводяться, як правило, відповідно до затверджених комісіями планів роботи, плану роботи ради, доручення ради, голови ради, першого заступника голови ради, заступника голови ради. Орієнтовний порядок денний постійної комісії ради разом з необхідними матеріалами доводиться до відома членів відповідної постійної комісії обласної ради не пізніше як за 3 дні до початку її роботи (пункт 3.1, 3.2, 3.4 Положення).
Пунктом 4.1 зазначеного вище Положення передбачено, що Постійна комісія з питань бюджету, фінансів та податків:
- контролює в межах повноважень питання дотримання Бюджетного кодексу України, інших законів України та нормативних актів обласної ради з бюджетних та фінансових питань;
- здійснює контроль за економним витрачанням коштів з державного (міжбюджетних трансфертів), обласного бюджету;
- розробляє проєкти рішень ради та готує доповіді, співдоповіді з цих та інших питань;
- на вимогу постійної комісії керівники органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування, підприємств та організацій, інші посадові особи зобов`язані прибути на її засіданнях та давати пояснення щодо питань, які розглядаються постійною комісією;
- розглядає проєкти обласного бюджету, у тому числі - проєкт бюджету розвитку обласного бюджету, програми соціально-економічного та культурного розвитку області, пропонує зміни, доповнення, співдоповідає з питань про обласний бюджет та звіт про його виконання;
- розглядає і погоджує Перелік природоохоронних заходів, які пропонується здійснити за рахунок коштів обласного природоохоронного фонду;
- здійснює аналіз виконання обласного бюджету. Заслуховує з цього питання керівників структурних підрозділів облдержадміністрації. Розглядає пропозиції з питань фінансування, оподаткування, формування, внесення змін та доповнень до обласного бюджету, подані постійними комісіями обласної ради, узагальнює і вносить їх на розгляд голові обласної ради та обласній раді;
- розглядає звіт про виконання обласного бюджету за рік, що минув, та вносить свої пропозиції щодо його затвердження на сесії обласної ради;
- проводить спільні з іншими постійними комісіями, департаментами та управліннями облдержадміністрації, фіскальною службою засідання комісії щодо виконання програм соціально-економічного розвитку, інших регіональних програм;
- контролює виконання рішень ради, власних рішень і рекомендацій, готує з цих питань відповідні інформації;
- за дорученням ради, керівництва ради або за власною ініціативою розглядає інші питання, віднесені до компетенції постійної комісії;
- здійснює державну регуляторну політику у частині, що віднесена законом до компетенції постійної комісії;
- щорічно звітує перед радою про проведену роботу.
Таким чином, функціональна спрямованість комісії не передбачає обов`язковий розгляд нею питань, що стосуються укладення контрактів з керівниками комунальних закладів та підприємств.
Судом встановлено, що під час формування порядку денного засідання постійної комісії з питань бюджету, фінансів та податків, проведення якого планувалося на 19.09.2025, від позивача надійшла єдина пропозиція, що стосується включення до порядку денного питання щодо необхідності перейменування «копійки» на «шаг». Інших пропозицій від ОСОБА_1 не надходило (том 2, а.с.33-35).
Проєкт порядку денного постійної комісії був сформований з урахуванням поданої позивачем пропозиції, що підтверджується орієнтовним порядком денним постійної комісії з питань бюджету, фінансів та податків від 19.09.2025.
Згідно зі ст.57 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» районна, обласна рада може утворити президію (колегію) ради. Президія (колегія) ради є дорадчим органом ради, який попередньо готує узгоджені пропозиції і рекомендації з питань, що передбачається внести на розгляд ради. Президія (колегія) ради може приймати рішення, які мають дорадчий характер. До складу президії (колегії) ради входять голова ради, відповідно заступник голови районної, районної у місті ради чи перший заступник, заступник голови обласної ради, голови постійних комісій ради, уповноважені представники депутатських груп і фракцій.
Рішенням Рівненської обласної ради від 02.12.2020 № 10 (зі змінами, внесеними рішенням від 09.09.2022 № 524) утворено президію обласної ради восьмого скликання та затверджено Положення про президію Рівненської обласної ради восьмого скликання.
Згідно з пунктом 1 розділу І зазначеного Положення президія обласної ради є дорадчим органом, що діє при голові обласної ради з метою вироблення узгоджених пропозицій і рекомендацій з питань, які передбачається винести на розгляд ради, а також з основних питань діяльності обласної ради та координації роботи постійних комісій.
До складу президії входять за посадою голова ради, перший заступник та заступники голови обласної ради, голови постійних комісій ради, керівники (уповноважені представники) депутатських фракцій - по одному від кожної депутатської фракції.
Пунктом 3 розділу ІІ Положення передбачено, що президія обласної ради здійснює повноваження, зокрема, щодо узгодження порядку денного сесій та проєктів рішень з питань, що виносяться на розгляд ради.
Судом встановлено, що згідно з протоколом засідання президії обласної ради від 24.09.2025 проєкти рішень щодо укладення контрактів із керівниками комунального закладу «Рівненський обласний центр підготовки громадян до національного спротиву» Рівненської обласної ради, комунального підприємства «Рівненське обласне бюро технічної інвентаризації» Рівненської обласної ради, комунального закладу «Рівненський обласний центр з надання соціальних послуг» Рівненської обласної ради, комунального закладу «Рівненський обласний центр комплексної реабілітації» Рівненської обласної ради одноголосно були винесені на розгляд сесії обласної ради.
Зауважень щодо зазначених питань у членів президії не надходило.
Відповідно до ст.1 Регламенту Рівненської обласної ради восьмого скликання від 02.12.2020 №9 зі змінами (далі - Регламент) Рівненська обласна рада є органом місцевого самоврядування, що представляє спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст Рівненської області у межах повноважень, визначених Конституцією України, законами України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про статус депутатів місцевих рад» та іншими законами, а також повноважень, переданих їм сільськими, селищними, міськими радами.
Згідно з ст.1.1 Регламенту - Регламент ради є документом, обов`язковим для виконання обласною радою, який встановлює порядок скликання й проведення сесій обласної ради, процедуру окремих видів діяльності обласної ради, функцій її органів, депутатів та посадових осіб ради, засади формування, організації діяльності та припинення діяльності депутатських фракцій та груп.
Відповідно до ст.2.12 Регламенту проєкт порядку денного сесії обласної ради узгоджується президією обласної ради, крім випадків, визначених цим Регламентом.
Пропозиції до проєкту порядку денного сесії разом з проєктами рішень із зазначенням доповідачів вносяться не пізніше як за 15 робочих днів до відкриття чергової сесії з метою їх опрацювання та оприлюднення у встановленому порядку. У разі порушення цього терміну питання не включається до проєкту порядку денного сесії, крім випадків, передбачених чинним законодавством України та цим Регламентом.
Постійні комісії, депутати, депутатські фракції та групи вносять пропозиції до проєкту порядку денного сесії в порядку, визначеному законами України «Про місцеве самоврядування в Україні» та «Про статус депутатів місцевих рад».
Згідно ст.2.13 Регламенту проєкт порядку денного, сформований відповідно до вимог ст.2.12., обговорюється і затверджується в цілому більшістю голосів депутатів від загального складу ради.
Так, п.1 ст.3.13 Регламенту встановлено, що рішення обласної ради з будь-якого питання приймається на пленарному засіданні із застосуванням електронної інформаційної системи, як правило, після його обговорення. Якщо є заперечення, то прийняття рішення без обговорення допускається за погодженням з більшістю депутатів від загального складу ради.
Відповідно до ч.1 ст.3.24 Регламенту обговорення і проведення голосування з різних питань, пропозицій та поправок проводиться таким чином, щоб з`ясувати дійсне волевиявлення більшості депутатів щодо них.
Отже, з урахуванням наведеного, позивач як депутат обласної ради мав право внести пропозиції/поправки до проєкту порядку денного сесії.
Під час затвердження порядку денного пленарного засідання 32 сесії обласної ради восьмого скликання позивач виступив з пропозицією виключити з порядку денного питання, які не розглянула постійна комісія обласної ради з питань бюджету, фінансів та податків та кадрові питання з питань призначення, однак вказана пропозиція не набрала необхідної кількості голосів депутатів, що підтверджується відповідним відеозаписом пленарного засідання 32 сесії 26.09.2025.
Обґрунтовуючи підставу позову позивач також наголошує на тому, що оскаржуваним рішенням порушено його право як депутата обласної ради та члена постійної комісії з питань бюджету, фінансів та податків на попередній розгляд (обговорення) проєктів рішень про укладення контрактів з керівниками комунальних закладів та підприємств.
Водночас позивач не зазначає, у чому саме полягає порушення його прав чи інтересів цими актами та яким чином вони протиправно впливають на його права і законні інтереси. Обґрунтовуючи свої вимоги порушеннями процедури прийняття рішення, позивач не наводить жодних доводів щодо негативного впливу таких порушень на оскаржувані рішення або на конкретні, реальні, індивідуально виражені права, свободи чи інтереси позивача як депутата, тоді як неодмінною ознакою порушення права особи є зміна стану її суб`єктивних прав та обов`язків, тобто припинення або обмеження можливості реалізації законного права та/або виникнення додаткового обов`язку.
Натомість оскаржувані рішення не містять приписів, які б змінювали зміст чи обсяг прав або обов`язків позивача як депутата ради, члена територіальної громади чи члена постійної комісії з питань бюджету, фінансів та податків.
Викладене свідчить про незгоду позивача з рішеннями, які не стосується його прав ні як депутата, ні як громадянина, а також про відсутність порушеного права.
Також, обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач наголошує на наявності у нього права на звернення до суду з цим позовом з метою захисту прав та інтересів як депутата обласної ради, оскільки, на його думку, під час звернення до суду ним порушується питання неправомірності рішень відповідача у зв`язку з їх невідповідністю вимогам чинного законодавства та Регламенту як обов`язкового нормативно-правового акта.
Надаючи оцінку зазначеним доводам, суд враховує таке.
Правовий статус депутата місцевої ради як представника інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу та рівноправного члена місцевої ради, а також гарантії депутатської діяльності, визначені та встановлені Конституцією України, Законами України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про статус депутатів місцевих рад». Відповідно до зазначених положень законів депутат місцевої ради має право реалізувати свої права щодо внесення пропозицій для розгляду їх радою та її органами, пропозицій і зауважень до порядку денного засідань ради та її органів, порядку розгляду обговорюваних питань та їх суті, на розгляд ради та її органів пропозицій з питань, пов`язаних з його депутатською діяльністю. Саме у такий спосіб депутат місцевої ради реалізує своє право на участь у діяльності ради та у прийнятті радою відповідних рішень, у випадку незгоди з окремими рішеннями ради у процесі їх ухвалення тощо.
При цьому, позивач реалізував свої права депутата місцевої ради, передбачені вказаними законами, під час прийняття оскаржуваного рішення шляхом особистої участі у пленарному засіданні, наданні пропозицій, отримання слова на висловлення запитання.
Також слід зазначити, що статтею 15 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» передбачено, що депутат місцевої ради депутат місцевої ради як представник інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу у разі виявлення порушення прав та законних інтересів громадян або інших порушень законності має право вимагати припинення порушень, а в необхідних випадках звернутися до відповідних місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб, а також до правоохоронних і контролюючих органів та їх керівників з вимогою вжити заходів щодо припинення порушень законності.
У разі виявлення порушення законності депутат місцевої ради має право на депутатське звернення до керівників відповідних правоохоронних чи контролюючих органів.
Місцеві органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові особи, об`єднання громадян, керівники підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності, до яких звернувся депутат місцевої ради, зобов`язані негайно вжити заходів до усунення порушення, а в разі необхідності - до притягнення винних до відповідальності з наступним інформуванням про це депутата місцевої ради.
У разі невжиття відповідних заходів посадові особи місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та керівники правоохоронних і контролюючих органів, до яких звернувся депутат місцевої ради, несуть адміністративну або кримінальну відповідальність, встановлену законом.
Так, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі №803/413/18 сформульовано таку правову позицію: «…правовий статус депутата місцевої ради як представника інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого органу та рівноправного члена місцевої ради, а також гарантії депутатської діяльності визначені та встановлені Конституцією України, Законом України від 21.05.1997 № 280-97/ВР «Про місцеве самоврядування в Україні», Законом України від 11.07.2002 № 93-IV «Про статус депутатів місцевих рад».
Відповідно до зазначених положень законів депутат місцевої ради має право реалізувати свої права щодо внесення пропозицій для розгляду їх радою та її органами, пропозицій і зауважень до порядку денного засідань ради та її органів, порядку розгляду обговорюваних питань та їх суті, на розгляд ради та її органів пропозицій з питань, пов`язаних з його депутатською діяльністю.
Саме у такий спосіб депутат місцевої ради реалізує своє право на участь у діяльності ради та у прийнятті радою відповідних рішень.
Отже, підсумовуючи вищенаведене, можна дійти висновку, що нормами чинного законодавства для депутата встановлений особливий спосіб впливу на прийняття рішень органом місцевого самоврядування.
Порушення прав з боку суб`єкта владних повноважень, які підлягають судовому захисту повинно бути реальним, а не уявним. Звернення до суду є способом захисту порушених суб`єктивних прав, а не способом відновлення законності та правопорядку у публічних правовідносинах, про що неодноразово було зазначено Верховним Судом, зокрема у постановах від 03.03.2020 у справі №331/5314/16-а (2-а/ЗЗ 1/148/2016), від 15.04.2020 у справі № 712/11800/17, від 11.11.2021 у справі № 640/13941/20, від 19.05.2022 у справі № 814/152/18, від 05 червня 2024 року у справі № 520/11097/2020.
Також варто відмітити, що з огляду на вимоги статей 2, 6 КАС України об`єктом судового захисту в адміністративному судочинстві є не будь-який законний інтерес, а порушений суб`єктом владних повноважень. При цьому, адміністративний суд під час розгляду справи повинен встановити факт або обставини, що свідчать про порушення інтересу. Позивач має довести, що він має законний інтерес і є потерпілим від порушення цього інтересу з боку суб`єкта владних повноважень.
Верховний Суд неодноразово наголошував, що з`ясування матеріально-правової заінтересованості позивача передує розгляду питання щодо правомірності рішення, котре оскаржується. Відсутність матеріально-правової заінтересованості позивача є підставою для відмови у задоволенні позову незалежно від правомірності чи неправомірності оскарженого рішення (постанови Верховного Суду від 20.02.2019 у справі № 522/3665/17, від 10.08.2020 у справі № 522/1611/17, від 31.03.2021 у справі № 640/21611/19, від 28.09.2021 у справі № 802/350/17-а, від 13.06.2024 у справ №500/3310/22).
Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Як зазначалось вище, у позовній заяві позивач не обґрунтовує свій особистий, безпосередній, індивідуальний інтерес, у тому числі як депутат щодо рішення, не вказує про наявність негативного впливу оскаржуваних рішень на конкретні індивідуально виражені права, свободи чи інтереси позивача, а вказує лише на недотримання відповідачем процедури прийняття рішень.
Доводи позивача про порушення його прав порушеною процедурою прийняття рішень не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.
Матеріалами справи підтверджено доведення до відома депутатів обласної ради, у тому числі позивача, інформації про проведення пленарного засідання 32-ї сесії обласної ради, а також надання відповідних матеріалів. Проєкти рішень, винесені на розгляд пленарного засідання, були також оприлюднені на офіційному вебсайті обласної ради (т. 2, а.с. 30-32, 36-37).
Таким чином, судом не встановлено порушень прав позивача під час прийняття оскаржуваних рішень в частині повідомлення про час і місце проведення пленарного засідання, а також щодо можливості реалізації позивачем своїх прав як депутата шляхом особистої участі у пленарному засіданні під час прийняття зазначеного рішення.
Верховний Суд у постанові від 20.02.2019 у справі 522/3665/17 констатував, що з огляду на вимоги статей 2, 5 КАС України, об`єктом судового захисту в адміністративному судочинстві є не будь-який законний інтерес, а порушений суб`єктом владних повноважень. Також, Верховний Суд встановив, що в контексті завдань адміністративного судочинства (статті 2 КАС України) звернення до суду є способом захисту порушених прав, свобод або законних інтересів позивача. Тому особа повинна довести (а суд - встановити), що їй належать права, свободи або законні інтереси, за захистом яких вона звернулася до суду.
Верховний Суд зауважував, що у розумінні КАС України, захист прав, свобод та інтересів осіб завжди передбачає наявність встановленого судом факту їхнього порушення. Таким чином, право на судовий захист має лише та особа, яка є суб`єктом (носієм) порушених прав, свобод чи інтересів. Тож для того, щоб особі було надано судовий захист, суд установлює, чи особа дійсно має порушене право, свободу чи інтерес і це право, свобода чи інтерес порушені відповідачем у публічно-владних правовідносинах, що виникли між ним і позивачем.
У постанові Верховного Суду від 23.05.2017 у справі № 800/541/16 суд підкреслив, що обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.
З наведеного слідує необхідність з`ясування судом обставин, що свідчать про порушення інтересу позивача. Позивач повинен довести, що він має законний інтерес і є потерпілим від порушення цього інтересу з боку суб`єкта владних повноважень.
Тобто, для того, щоб особі було надано судовий захист, суд установлює, чи особа дійсно має порушене право, свободу чи інтерес і це право, свобода чи інтерес порушені відповідачем у публічно-владних правовідносинах, що виникли між ним і позивачем.
Позивач жодними належними та допустимими доказами чи аргументами не довів обставину того, що він є особою, щодо якої застосовано оскаржувані рішення, а також того, що зазначені рішення порушують саме його права, обов`язки чи інтереси. Обставина недотримання під час прийняття спірних рішень вимог Регламенту обласної ради сама по собі не свідчить про порушення легітимної мети прийняття таких рішень та не може завдавати шкоди суспільним (публічним) інтересам територіальної громади чи інтересам держави.
У контексті оцінки доводів позовної заяви, суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд вважає, що ключові аргументи адміністративного позову отримали достатню оцінку.
Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з ч.1 та ч. 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи вищенаведене в сукупності, у задоволенні позову належить відмовити повністю.
Підстави для розподілу судових витрат відповідно до ст. 139 КАС України відсутні. 
Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
В И Р І Ш И В :
У задоволенні позову ОСОБА_1 до Рівненської обласної ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання протиправними та скасування рішень відмовити повністю.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду. 
Учасники справи:
Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 . ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_1 ) 
Відповідач - Рівненська обласна рада (майдан Просвіти, буд. 1,м. Рівне,Рівненська обл.,33013. ЄДРПОУ/РНОКПП 21085816) 

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_4 
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_3 
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_5 
Повний текст рішення складений 12.01.2026.

Суддя       Олег ГРЕСЬКО