РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

м. Вінниця
22 січня 2026 р.  Справа № 120/16400/25

Вінницький окружний адміністративний суд у складі
головуючого судді Альчук М.П., 
за участю секретаря судового засідання: Данильченко А.О.
представника позивача: Чуя В.П.
представника відповідача: Кальницької М.І., -
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Департаменту комунального господарства та благоустрою Вінницької міської ради до Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області, за участі третьої особи: товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОШЛЯХБУД", про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Департамент комунального господарства та благоустрою Вінницької міської ради звернувся до суду з адміністративним позовом до Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області про визнання протиправним та скасування рішення.
Позовні вимоги обґрунтовано протиправністю прийнятого висновку про результати моніторингу процедури закупівлі. Серед іншого представник позивача акцентує увагу, що перевірку закупівлі проведено з порушенням принципу територіальної юрисдикції. Окрім того акцентує увагу, що висновок є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки позивача, зокрема у шляхом недопущення в подальшому порушень законодавства. Натомість визначений контролюючим органом спосіб усунення виявлених порушень не вирішує питання вмотивованості акту індивідуальної дії.
Ухвалою суду від 27.11.2025 року відкрито провадження у цій справі, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Окрім того вказаною ухвалою до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору залучено товариство з обмеженою відповідальністю "АГРОШЛЯХБУД".
Відповідач скористався своїм право на подання відзиву, у якому заперечив проти задоволення позову. Зокрема, наголошує, що реалізація державного фінансового контролю здійснюється за доручення Голови Держаудитслужби та його заступників на території інших адміністративно-територіальних одиниць. Також наголошує, що надані позивачем відомості не спростовують факту порушення при прийнятті тендерної пропозиції, а варіант усунення порушенн6я шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан.
Окрім того на виконання вимог суду відповідачем надано наказ Державної аудиторської служби України № 242 від 27.08.2020 року.
Ознайомившись з матеріалами справи та заслухавши пояснення сторін, суд встановив такі обставини справи.
Державною аудиторською службою України скеровано лист доручення на адресу офісів Держаудитслужби та їх управлінь в областях № 003100-18/12419-2025 від 07.10.2025 року про необхідність проведення моніторингу процедур закупівель відповідно до статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі". 
Відповідно до наказу Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області від 23.10.2025 року № 57-З "Про початок моніторингів процедур закупівель" здійснено моніторинг процедури закупівлі, замовником якої є позивач: Послуги з поточного ремонту покриття об`єктів благоустрою, код ДК 021:2015-45000000-7, Будівельні роботи та поточний ремонт з очікуваною вартістю 12767231 грн (ідентифікатор закупівлі UA-2025-09-22-010595-a). 
За результатами аналізу питання щодо розгляду тендерної пропозиції ТОВ "АГРОШЛЯХБУД" відповідачем встановлено порушення позивачем вимог абзацу 3 пункту 44 Особливостей та зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором про закупівлю від 09.10.2025 року № 264.
Вказане відображено у висновку Управлінням Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-09-22-010595-a від 06.11.2025 року.
Не погоджуючись з вищезазначеним висновком, позивач звернувся за захистом своїх прав до суду.
Надаючи правову оцінку обставинам справи та доводам сторін, суд керується таким.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Нормами частини 1 статті 2 Закону України від 26.01.1993 року № 2939-XII "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" (далі - Закон № 2939-XII) визначено головні завдання органу державного фінансового контролю.
Згідно з статтею 5 Закону № 2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Відповідно до частини 1 статті 8 Закону України від 25.12.2015 року № 922-VIII "Про публічні закупівлі" (далі - Закон № 922-VIII) моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Згідно з пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 року № 43 (далі - Положення про Держаудитслужбу) Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи, що передбачено пунктом 7 Положення про Держаудитслужбу.
Відповідно до пункту 1 Положення про Південний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 року № 23 зі змінами (далі - Положення про Офіс) Південний офіс Держаудитслужби (далі - Офіс) підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом.
У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління в Миколаївській, Херсонській областях, Автономній Республіці Крим та місті Севастополі (далі - управління).
Управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно-територіальної одиниці за їх місцезнаходженням відповідно.
На території Одеської області реалізацію державного фінансового контролю здійснює апарат Офісу.
На території інших адміністративно-територіальних одиниць Офіс та управління здійснюють реалізацію державного фінансового контролю за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників.
Основним завданням Офісу є реалізація повноважень Держаудитслужби на території Миколаївської, Одеської, Херсонської областей, а також на території інших областей за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників, Автономної Республіки Крим та в місті Севастополі ( пункт 3 Положення).
Пунктом 9 Положення про Держаудитслужбу визначено, що Держаудитслужба в межах повноважень, передбачених законом, на основі і на виконання Конституції та законів України, актів Президента України та постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України, наказів Мінфіну видає накази організаційно-розпорядчого характеру, організовує та контролює їх виконання.
Підпунктом 1 пункту 11 Положення про Держаудитслужбу визначено, що Голова Держаудитслужби очолює Держаудитслужбу, здійснює керівництво її діяльністю, представляє Держаудитслужбу у відносинах з іншими органами, підприємствами, установами, організаціями в Україні та за її межами.
Відповідно до підпункту 27 пункту 11 Положення про Держаудитслужбу Голова Держаудитслужби дає в межах повноважень, передбачених законом, доручення, обов`язкові для виконання державними службовцями і працівниками апарату Держаудитслужби та її міжрегіональних територіальних органів.
Пунктом 2 Положення про Офіс визначено, що Офіс у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України, постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства, дорученнями Прем`єр-міністра України, Міністра фінансів України, Голови Держаудитслужби, його першого заступника та заступника, наказами Мінфіну та Держаудитслужби, актами Ради міністрів Автономної Республіки Крим, відповідних місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування, цим Положенням.
Наказом Державної аудиторської служби України від 27.08.2020 року № 242 пункту 1 Положення про Південний офіс Держаудитслужби доповнили абзацом такого змісту: "на території інших адміністративно-територіальних одиниць Офіс та управління здійснюють реалізацію державного фінансового контролю за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників."
Як свідчать матеріали справи Державною аудиторською службою України скерований лист-доручення на адресу Офісів Держаудитслужби та їх управлінням в областях №003100-18/12419-2025 від 07.10.2025 року про необхідність проведення моніторингу процедур закупівель відповідно до статті 8 Закону № 922-VIII.
Відповідно до підпункту 15 пункту 10 Положення про Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області затвердженого наказом від 12.10.2016 № 8 начальник Управління приймає рішення про початок моніторингу закупівлі та затверджує висновок про результати моніторингу закупівлі. 
Таким чином, у разі наявності доручення Держаудитслужби, яке у даному випадку є таким, що винесене на підставі та в межах законодавства України, відповідний міжрегіональний територіальний орган, у даному випадку Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області, зобов`язане реалізовувати завдання органу державного фінансового контролю, у тому числі і на території іншої адміністративно-територіальної одиниці.
За викладених обставин Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області мало відповідні повноваження на проведення моніторингу процедури закупівлі Департаменту комунального господарства та благоустрою Вінницької міської ради.
Відтак, доводи позивача у цій частині є безпідставними.
Надаючи оцінку оскаржуваному висновку моніторингу щодо встановлених порушень та зобов`язань їх усунення, суд зауважує таке.
Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону № 922-VIII електронна система закупівель повинна бути загальнодоступною та гарантувати недискримінацію, рівні права під час реєстрації всім заінтересованим особам та рівний доступ до інформації всім особам. Обмін і збереження інформації та документів має відбуватися з гарантуванням цілісності даних про учасників і їхніх тендерних пропозицій/пропозицій під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та їх конфіденційність до моменту розкриття тендерних пропозицій/пропозицій.
Згідно із частини 3 статті 22 Закону № 922-VIII, тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Тендерна документація може містити правила зазначення в договорі про закупівлю грошового еквівалента в національній чи іноземній валюті за офіційним курсом, установленим Національним банком України станом на дату проведення електронного аукціону.
Водночас частина 4 цієї статті прямо забороняє встановлювати вимоги, які обмежують конкуренцію, призводять до дискримінації учасників або зобов`язують подавати документи, якщо відповідна інформація вже є публічною та міститься у відкритих державних реєстрах.
Відповідно до пункту 11 частини першої статті 9 Закону № 922-VIII, основною функцією Уповноваженого органу є розроблення та затвердження примірної тендерної документації.
Пунктом 3-7 розділу Х Прикінцеві та перехідні положення Закону № 922-VIII встановлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення Україні та закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.
Так, постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 року № 1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом № 922-VIII, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості).
Згідно абзацу 1 пункту 3 Особливостей замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.
Відповідно до підпункту 3 пункту 44 замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли переможець процедури закупівлі не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 пункту 47 цих особливостей.
Водночас, замовник не вимагає документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації" та/або міститься у відкритих публічних електронних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель, крім випадків, коли доступ до такої інформації є обмеженим на момент оприлюднення оголошення про проведення відкритих торгів.
Так, згідно з підпунктами 6, 12 пункту 47 замовник приймає рішення про відмову учаснику процедури закупівлі в участі у відкритих торгах та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі в разі, коли керівник учасника процедури закупівлі був засуджений за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом, шахрайством та відмиванням коштів), судимість з якого не знято або не погашено в установленому законом порядку та, коли керівника учасника процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником процедури закупівлі, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з використанням дитячої праці чи будь-якими формами торгівлі людьми.
Суд звертає увагу, що вказана норма не містить встановлених темпоральних рамок документу, що підтверджує відповідні обставини. 
Разом з тим, згідно відомостей про публічно закупівлю, а саме відповідно до підпункту 1.2 пункту 1 Додатку 4 до тендерної документації, позивач встановив вимогу щодо подання переможцем процедури закупівлі у строк що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документів, що підтверджують відсутність підстав зазначених у підпунктах 3, 5, 6, 12 пункту 47 Особливостей, а саме Витягу з інформаційно аналітичної системи Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості щодо осіб особи визначених згідно підпунктів 5, 6, 12 пункту 47 Особливостей, отриманого в порядку передбаченому наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.03.2022 року № 207 та який містить інформацію станом на дату не раніше ніж за 30 днів щодо дати оприлюднення повідомлення про намір укласти договір про закупівлю в електронній системі закупівель.
На виконання зазначених вимог переможець ТОВ "АГРОШЛЯХБУД" надав Витяг з інформаційно аналітичної системи "Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості", виданий станом на 09.07.2025, тобто такий, що містить інформацію станом на дату яка перевищує 30 денний строк щодо дати оприлюднення повідомлення про намір укласти договір про закупівлю в електронній системі закупівель.
Відтак, суд погоджується, що переможцем не дотримано вимоги підпункту 1.2 пункту 1 Додатку 4 до тендерної документації.
Разом з тим, судом враховано, що ТОВ "АГРОШЛЯХБУД" 03.10.2025 року разом із наданням Витягу від 09.07.2025 року в своїй пропозиції надав пояснення із відповідними доказами, що одразу після визначення його переможцем замовив відповідний Витяг про несудимість в електронного вигляді (запит ФОВМ-004755691 від 01.10.2025 року).
Матеріалами справи підтверджується, що замовленим переможцем витяг станом на крайні строк з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю знаходився в обробці.
Окрім того, судом враховано, що відомості про зміну статусу керівника переможця у матеріалах справи відсутні, а докази притягнення останнього до кримінальної відповідальності за відповідні правопорушення судом не встановлено. 
Більше того, поза увагою суду не може залишитися того факту, що станом на день винесення оскаржуваного висновку, договір між позивачем та ТОВ "АГРОШЛЯХБУД" уже було підписано.
Так, суд зауважує, що згідно договору № 264 від 09.10.2025 року строк його дії до 31.12.2025 року, а строк надання послуг до 15.12.2025 року.
Відтак, судом мають враховуватися принцип співмірності наслідків такого реагування тим порушенням, які виявлені, та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання і публічними інтересами.
Суд зазначає, що у висновку про результати моніторингу закупівлі не йде мова про ймовірний ризик або неефективне, незаконне, нецільове тощо використання бюджетних коштів, що не узгоджується, як з завданнями відповідача, визначеними Положенням про Державну аудиторську службу України, так і з вимогою припинення зобов`язань за договором за результатами публічної закупівлі договору.
Тобто, у матеріалах справи відсутні докази того, що виявлені відповідачем порушення мали шкідливі наслідки та призвели до нецільового використання бюджетних коштів чи шкоди бюджету або порушили принцип добросовісної конкуренції серед учасників. 
З огляду на такі обставини суд вважає, що зобов`язання позивача щодо усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель у визначений відповідачем у висновку спосіб у даному випадку є непропорційним.
Критерій "пропорційності" передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. "Справедлива рівновага" передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе "індивідуальний і надмірний тягар". При цьому, з питань оцінки "пропорційності" ЄСПЛ, як і з питань наявності "суспільного", "публічного" інтересу, визнає за державою досить широку "сферу розсуду", за винятком випадків, коли такий "розсуд" не ґрунтується на розумних підставах.
Окрім того у частині першій статті 203 ЦК України наведено вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину.
Частина 1 статті 215 ЦК України визначає підставою недійсності правочину недодержання в момент його вчинення стороною (сторонами) вимог, встановлених наведеними приписами статті 203 Кодексу.
Відповідно до частини 1 статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.
Аналіз наведених нормативних підстав недійсності правочинів та її наслідків дає можливість дійти висновку, що метою інституту недійсності правочину є повне скасування правочину як юридичного факту, а його застосування має приводити до відновлення стану, який існував до укладення правочину, який суперечить законодавству. Наслідком визнання правочину недійсним є недійсність зобов`язання, породженого таким правочином. У разі припинення договору з підстав, не пов`язаних з його недійсністю (виконання чи розірвання), припиняються зобов`язання за цим договором.
При цьому згідно з частиною третьої статті 215 ЦК України якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Відповідно до статті 43 Закону № 922-VIII договір про закупівлю є нікчемним у разі: 1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону; 2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону; 3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону; 4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.
Однак у вимірі з`ясованих обставин цієї справи суд констатує, що у спірному висновку не зазначено про встановлення порушень, які у розумінні статті 43 Закону № 922-VIII можуть свідчити про нікчемність договору.
Враховуючи, що вимога контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна містити чіткі, конкретні і зрозумілі приписи на адресу підконтрольного суб`єкту, які є обов`язковими до виконання останнім, недотримання вказаних вимог спричинює юридичну невизначеність, що не є прийнятним.
Таким чином, усунення виявлених порушень у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб, шляхом припинення зобов`язань за договором, призведе до порушення прав та інтересів позивача, третьої особи та матиме для них негативні наслідки, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 21.01.2021 року по справі №120/1297/20-а.
За таких обставин суд доходить висновку про наявність підстав для визнання висновку Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області від 06.11.2025 року про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-09-22-010595-a необґрунтованим, а тому протиправним та таким, що підлягає скасуванню.
Відповідно до частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. 
Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Департаменту комунального господарства та благоустрою Вінницької міської ради (вул. Соборна, 59, м. Вінниця, код ЄДРПОУ 34849106) до Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області (вул. Преображенська, 28, м. Херсон, код ЄДРПОУ 41168685) за участі третьої особи - товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОШЛЯХБУД" (вул. Молодіжна, 16, смт. Стрижавка, Вінницький р-н, Вінницька обл., ЄДРПОУ 31760759) про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати висновок Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області від 06.11.2025 року про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-09-22-010595-a: Послуги з поточного ремонту покриття об`єктів благоустрою (код ДК 021:2015 - 45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт).
Стягнути на користь Департаменту комунального господарства та благоустрою Вінницької міської ради понесені витрати зі сплати судового збору у розмірі 3028 грн за рахунок бюджетних асигнувань Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.
Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення (ухвалу) суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. 

Суддя Альчук Максим Петрович