ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
РІШЕННЯ 
05 січня 2026 року 	Справа № 640/18305/21 ЗП/280/208/25  м.Запоріжжя	
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Стрельнікова Н.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовною заявою Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити певні дії, 
ВСТАНОВИВ:
ВСТАНОВИВ:
Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі також - позивач) звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 (далі також - відповідач), в якому просить зобов`язати ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) привести житловий будинок літ.П до попереднього стану, а саме до господарської споруди літ.Н (сарай) по АДРЕСА_2 , замовник ОСОБА_1 .
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.05.2022 відкрито провадження у справі; у задоволенні клопотання позивача про здійснення розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін відмовлено; розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін відповідно до статей 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України; з метою належного повідомлення ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі №640/18305/21 ухвалено опублікувати оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України; встановлено відповідачу п`ятнадцять днів з дня вручення (отримання) цієї ухвали або ознайомлення із цією ухвалою суду на офіційному веб-порталі судової влади України для подання відзиву на позовну заяву з доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.07.2022 клопотання адвоката Романцової Т.В. від 01.07.2022 року про поновлення пропущеного строку для подання відзиву на позовну заяву задовольнити частково. Клопотання в частині вимоги про поновлення строку на подання відзиву повернути заявнику без розгляду. Продовжити строк на подання відзиву до 17.06.2022 року. Прийнято до розгляду письмові пояснення адвоката Романцової Т.В. від 17.06.2022 року в якості відзиву. Запропонувано Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надати суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, в якій вказати поважні причини його пропуску із долученням відповідних доказів, або надати суду заперечення проти задоволення клопотання про залишення позову без розгляду, у разі, якщо позивач вважає строк звернення до суду із цим позовом дотриманим, з відповідним обґрунтуванням в призмі викладених представником відповідача обставин у клопотанні про залишення позову без розгляду, які подати до канцелярії суду у строк до 20.07.2022 року (включно). Клопотання адвоката Романцової Т.В. про залишення позову без розгляду вирішити після надходження правової позиції позивача (пункт 5), або після спливу строку для її подання.
Супровідним листом від 22.02.2024 на виконання положень п. 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України № 2825-ІХ скеровано матеріали адміністративної справи до Запорізького окружного адміністративного суду за належністю.
Справа надійшла до Запорізького окружного адміністративного суду 20.02.2025.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.02.2025 справу передано на розгляд головуючому судді Стрельніковій Н.В.
Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 25.02.2025 прийнято справу № 640/18305/21 до провадження та продовжити її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.
Запропоновано позивачу актуалізувати позовні вимоги у справі (виказати свою позицію щодо підтримання позовних вимог) та/ або надати суду актуальну заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, в якій вказати поважні причини його пропуску із долученням відповідних доказів, або надати суду актуальні заперечення проти задоволення клопотання про залишення позову без розгляду, у разі, якщо позивач вважає строк звернення до суду із цим позовом дотриманим, з відповідним обґрунтуванням в призмі викладених представником відповідача обставин у клопотанні про залишення позову без розгляду.
Ухвалою суду від 07.07.2025 у задоволенні клопотання предстаника позивача про залишення без розгляду позову у справі №640/18305/21 було відмовлено.
В обгрунтування позовних вимог у позові зазначено наступе. Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві за результатами проведеної перевірки на об`єкті будівництва «Реконструкці сараю (літ. Н) на вул. Котовського, 19 у Дарницькому районі м. Києва» видав) замовникові будівництва, ОСОБА_1 , обов`язковий до виконання припис про усунення порушення вимог законодавства у сфер містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.03.2015. Департамент не видавав, не реєстрував документів, що дають право на виконання підготовчих/будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію об`єктів будівництва на АДРЕСА_2 . Однак під час перевірки виконання відповідачем припису було встановлено, що замовник будівництва, ОСОБА_1 , не отримав документ, який надає право на виконання будівельних робіт з будівництва житлового будинку, а тому відповідно, не виконав вимоги припису Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.03.2015, чим порушено підпункт «а» пункту 3 частини третьої статті 41 Закону. факти виявлені в актах від 11.03.2015 та від 31.03.2021 власником ОСОБА_1 жодним чином не спростовано, припис від 11.03.2015 в судовому порядку не скасовано, на сьогодні є чинним, а тому він є обов`язковим до виконання. Власник ОСОБА_1 ухиляється від виконання вищезазначеного припису. Документи, які підтверджують виконання вимог припису від 11.03.2015 не надано, до Департаменту не надходили. У зв`язку з наведеним просить позовні вимоги задовольнити. 
Згідно наявних в матеріалах справи письмових пояснень відповідача у справі від 20.06.2022 відповідач просив суд відмовити у задоволені позовних вимог з наступних підстав. звернувшись з цим позовом лише через 6 (шість) років після встановлення порушення, Позивач (суб`єкт владних повноважень) пропустив строк звернення до адміністративного суду, оскільки зі змісту Припису від 2015 року вбачається, що порушення мало бути усунутим 25.12.2015 року, а тому через три місяці 26.03.2016 року сплив строк звернення з цим позовом. Позовні вимоги про приведення житлового будинку літ. П загальною площею 191,9 кв.м, та житловою площею 74,5 кв.м до попереднього стану, а саме до господарської споруди літ.Н (сарай) по АДРЕСА_2 зводяться до фактичного зносу житлового будинку загальною площею 191.9 кв.м. Проте, станом на час звернення з позовом житлового будинку літ. П (який Позивач просить знести') - не існувало. 22.04.2021 року - ОСОБА_1 (Відповідач) в законний спосіб набув право власності на житловий будинок (літ. А) загальною площею 191,9 кв.м, та житловою площею 74,5 кв.м, по АДРЕСА_2 . Спірний будинок (літ.А) загальною площею 191,9 кв.м з господарськими спорудами побудований до 11.03.2015 року, тому його не можна вважати самочинним будівниитвом через застосування V Розділу "Прикінцевих положень" Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" в частині застосування звільнення від відповідальності власників будинків до 300 кв.м за будування без будівельних документів. Відсутні докази притягнення Відповідача у 2015 році за порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності через відсутність протоколу про адмінправопорушення. Департаментом порушено порядок розгляду адміністративних справ у сфері містобудівної діяльності, а саме без відома та участі Відповідача, що призводить до відсутності правових наслідків такої перевірки. Докази належного повідомлення Відповідача про складання доку 
Також в матеріалах справи наявний відзив представника відповідача на позов, який надійшов до суду 20.07.2022, за змістом аналогічний поданим раніше псьмових поясненням віддповідача. 
Ухвалою суду від 07.07.2025 було у задоволенні клопотання представника позивача про залишення без розгляду позову у справі №640/18305/21 відмовлено.
Згідно з частиною п`ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Суд зазначає, що судове рішення у справі, постановлене у письмовому провадженні, складено у повному обсязі відповідно до ч.4 ст.243 КАС України, з врахуванням положень ст.263 КАС України.
Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши докази, які містяться в матеріалах справи, суд встановив наступне.
Судом з матеріалів справи встановлено, що департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві за результатами проведеної перевірки на об`єкті будівництва «Реконструкці сараю (літ. Н) на вул. Котовського, 19 у Дарницькому районі м. Києва» видав) було встановлено що гр. ОСОБА_1 виконані будівельні роботи із реконструкції сараю (за паспортом технічної інвернатризації від 02.12.2004 №111272 - літ. Н) без документів які б надавали право на виконання будівельних робіт, що є порушенням ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулюванн містобудівної діяльності. На пісдстав наведеного, замовникові будівництва, ОСОБА_1 ,було винесено обов`язковий до виконання припис про усунення порушення вимог законодавства у сфер містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.03.2015 у якому вимагалось у термін до 25.12.2015 усунути порушення відповідно до вимог чинного законодавства (а.с. 13-15).
На підставі наказу № 282 від 22.02.2021 посадовими особами відповідача було проведено позапланову перевірку позивача на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на об`єкті будівництва «Реконструкція сараю (літ. Н) на АДРЕСА_3 » (а.с. 16). 
За результатами проведеної перевірки посадовими особами було складено акт б/н від 31.03.2021 у якому зазначено, що було встановлено наявність порушень вимог законодавства, що полягало в наступному. Під час перевірки замовник будівництва, ОСОБА_1 , надав наступні документи: копію технічного паспорту на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами на АДРЕСА_2 від 10.08.2020 № 262/08-20, виконаного приватним підприємством «Приват - Інвеста»; копію договору купівлі-продажу 1/2 частини житлового будинку від 09.04.2005, зареєстрований в реєстрі за № 1390; копію паспорта; копію ідентифікаційного коду; копію заяви ОСОБА_2 про не заперечення щодо реконструкції житлового будинку і господарських спору за адресою: АДРЕСА_2 . Департамент листом від 04.03.2021 № 073-1961 звернувся до комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» щодо надання копій технічних матеріалів з інвентаризаційних справ за адресою: АДРЕСА_2 .
Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» листом від 12.03.2021 № 062/14-3119 (И-2021) надало копії технічних документів з інвентаризаційної справи за адресою: АДРЕСА_2 . Відповідно до технічних документів з інвентаризаційної справи за адресою: АДРЕСА_2 наданих листом комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 12.03.2021 № 062/14-3119 (И-2021), за вказаною адресою розташована, зокрема, господарська споруда літ. Н (сарай). Відповідно до технічного паспорту на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами на АДРЕСА_2 від 10.08.2020 № 262/08-20, на місці господарської споруди літ. Н (сарай) розташований житловий будинок літ. П. У зазначеному техпаспорті міститься відмітка, про те що дозвільні документи на початок будівництва житлового будинку літ. П замовником не надано. Замовник будівництва, ОСОБА_1 , не отримав документ, який надає право на виконання будівельних робіт з будівництва житлового будинку, а тому відповідно, не виконав вимоги припису Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.03.2015 (а.с. 39-61).
Не усунення відповідачем вищевказаних порушень зумовило звернення позивача з даним позовом до суду, з приводу чого суд зазначає таке.
Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 1 ст.376 ЦК України визначено, що житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.
Згідно з ч.2 ст.38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон), за рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.
У разі неможливості виконання рішення суду особою, яка здійснила таке самочинне будівництво (смерть цієї особи, оголошення її померлою, визнання безвісно відсутньою, ліквідація чи визнання її банкрутом тощо), знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється за рішенням суду за рахунок коштів правонаступника або за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету та в інших випадках, передбачених законодавством.
Отже, ст.38 Закону передбачає знесення самочинно збудованого об`єкту за рішенням суду саме особою, яка здійснила таке самочинне будівництво або: 1) правонаступником; 2) органом місцевого самоврядування.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2017 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI), який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Відповідно до вимог статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 №687-XIV, для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.
Згідно з частиною 1 статті 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (суб`єктами містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт було визначено у Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 (далі - Порядок №553), чинному на момент виникнення спірних правовідносин.
Пунктом 2 зазначеного Порядку №553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.
Вказаним Порядком №553 визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.
Так, відповідно до пункту 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Згідно з пунктом 7 Порядку №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.
Пунктом 16 зазначеного Порядку №553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
Відповідно до пункту 17 Порядку №553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.
Згідно з пунктом 9 Порядку №553 здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Таким чином, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.
Судом встановлено, що станом на час проведення перевірки виконання вимог припису, а також на дату звернення до суду із цим позовом, 22 04 2021 року в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності було зареєстровано право власності (номер запису про право власності: 41740319) ОСОБА_1 на житловий будинок (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2348705280000) загальною площею 191,9 кв.м, житловою площею 74.5 кв.м, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 . Відомості про складові частини об`єкта нерухомого майна: житловий будинок (літ.А), літня кухня (И), господарський блок (П), сарай (О), споруди (1-5). Реєстрацію права власності здійснив державний реєстратор Зеленський Сергій Олександрович Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації(а.с. 91-92) .
Підстава для державної реєстрації: - технічний паспорт, серія та номер: б/н, виданий 14.04.2021, видавник: ТОВ "КИЇВСЬКЕ МІСЬКЕ БЮРО ТЕХНІЧНОЇ ІНВЕНТАРИЗАЦІЇ", довідка (про показники об`єкта нерухомого майна), серія та номер: 14/04/21-14270-Д, виданий 14.04.2021, видавник: ТОВ "КИЇВСЬКЕ МІСЬКЕ БЮРО ТЕХНІЧНОЇ ІНВЕНТАРИЗАЦІЇ"; висновок (щодо технічної можливості виділу в натурі частки з об`єкта нерухомого майна), серія та номер: 14/04/21-14270, виданий 14.04.2021, видавник: ТОВ "КИЇВСЬКЕ МІСЬКЕ БЮРО ТЕХНІЧНОЇ ІНВЕНТАРИЗАЦІЇ"; договір купівлі-продажу, серія та номер: 1390, виданий 09.04.2005, видавник: Приватний нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кириленко Л.В.
Згідно з п. 1 ч. 1ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
Частиною 2 ст.3 цього ж Закону передбачено, що речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону,виникають з моменту такої реєстрації.
Відповідно до ст.18 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав ня нерухоме майно та їх обтяжень" державній реєстрації підлягають виключно заявлені речові права на нерухоме майно та їх обтяження, за умови їх відповідності законодавству і поданим/отриманим документам.
Суд зазначає, що після реєстрації права власності на збудовані об`єкти нерухомості виключається можливість віднесення таких об`єктів до самочинного в силу їх узаконення.
При цьому, суд вважає, що у межах розгляду даної справи адміністративним судом не може надаватись правова оцінка правомірності реєстрації права власності на такі об`єкти, оскільки за умови наявності зареєстрованого права власності на них, такий спір набуде приватно-правового характеру.
Крім того, враховуючи принцип недоторканості приватної власності, визнати самочинно збудованими такі об`єкти можливо лише за наслідком скасування зареєстрованого права власності у встановленому порядку.
У свою чергу, на думку суду, зазначена контролюючим органом відсутність дозвільних та проектних документів на будівництво спірних об`єктів має досліджуватись судом при перевірці правомірності набуття відповідного права власності.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Згідно зі ст. 19 Конституції Україниоргани державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Таким чином, з огляду на встановлені обставини, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про зобов`язання відповідача привести житловий будинок літ П до попереднього стану, оскільки на вказаний об`єкт нерухомого майна вже зареєстровано право власності та такі вимоги є непропорційними, зокрема без дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямована ця дія.
Інші доводи сторін не спростовують вищенаведених висновків суду. 
Керуючись ст.ст. 2, 77, 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:
У задоволенні позову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 32-А, ЄДРПОУ 40224921) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) про зобов`язання вчинити певні дії, відмовити.
Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.В. Стрельнікова