КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД 	

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2026 року м. Кропивницький Справа № 340/7493/24

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді В.В. НАУМЕНКА, розглянувши у порядку спрощеного провадження (письмове провадження) адміністративну справу
за позовом:  ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) 
до відповідача: Головного управління ДПС у Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55, ЄДРПОУ 43995486)
про визнання протиправною та скасування податкової вимоги,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до суду з позовом, у якому просить визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління ДПС у Кіровоградській області про сплату боргу (недоїмки) №Ф-3043-1128 від 05.11.2024 року, якою її було повідомлено про заборгованість (недоїмку, штраф, пеню) зі сплати єдиного внеску у розмірі 4164,18 грн, у тому числі штраф – 2343,53 грн. та пеня – 1820,65 грн.
В обґрунтування позову позивачка послалась на те, що відповідач, починаючи з 2021 року щороку застосовує до неї штрафні санкції та нараховуває пеню за один і той же період за нібито несплачене/несвоєчасно сплачене ЄСВ. Водночас, зобов`язання зі сплати єдиного внеску виконані нею вчасно та у повному розмірі, у встановлені законодавством терміни для здійснення такої сплати. При цьому помилка при зазначенні невідповідного рахунку не може слугувати підставою для застосування до неї штрафних санкцій та нарахування пені за несвоєчасне перерахування ЄСВ, адже Державний бюджет отримав кошти у розмірі та в строк, передбачений законом, тож оскаржувана вимога підлягає скасуванню як незаконна. 
Ухвалою суду від 25.11.2024 р. відкрито провадження у справі та вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) (а.с.40-41).
Представник відповідача подав відзив на позовну заяву, у якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Зазначив, що за порушення термінів сплати єдиного внеску, відповідно до п. 2 та п. 5 розділу VІІ Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 №449, позивачу було винесене рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 31.07.2024 №002547/11-28-24-10/2617903607 на загальну суму 4165,49 грн, в т.ч. штраф у розмірі 2344,84 грн та пеня розмірі 1820,65 грн. Станом на 22.10.2024 в ІКП заборгованість позивача зі сплати єдиного внеску складала 4164,18 грн, тому керуючись вимогами ст.25 Закону № 2464 ГУ ДПС у Кіровоградській області сформовано та направлено боржнику вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 05.11.2024 № Ф-3043-1128 на суму 4 164,18 грн. Отже, ГУ ДПС у Кіровоградській області діяло в межах чинного законодавства, а позивач не дотримався обов`язку по сплаті податків та зборів в строки та у розмірах, встановлених Податковим кодексом та законами, тому позовна заява є необґрунтованою та пред`явленою без урахування всіх обставин спірних правовідносин (а.с.44-45).
Ухвалою суду від 22.01.2025 зупинено провадження у справі до набрання законної сили судовим рішенням в адміністративній справі №340/6303/24 (а.с.50).
Ухвалою від 12.01.2026 року було прийнято справу до свого провадження суддею Науменком В.В.
Ухвалою від 12.01.2026 року поновлено провадження у справі.
Дослідивши наявні матеріали справи та позиції сторін, суд установив такі обставини та дійшов до таких висновків.
ОСОБА_1 є адвокатом та з 31.01.2008 перебуває на обліку в Головному управлінні ДПС у Кіровоградській області, як самозайнята особа, яка проводить незалежну професійну діяльність (адвокат). 
Рішенням про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 31.07.2024 року № 002547/11-28-24-10/2617903607 до позивача застосовано штраф у розмірі 2344,84 грн. та нараховано пеню у розмірі 1820,65 грн (а.с.46). 
Станом на 22.10.2024 року в ІКП заборгованість позивача зі сплати єдиного внеску склала 4164,18 грн. 
У зв`язку з наявністю у позивача заборгованості з єдиного внеску у розмірі 4164,18 грн, керуючись ст. 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", ГУ ДПС у Кіровоградській області було сформовано та направлено вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 05.11.2024 року № Ф-3043-1128 на суму 4164,18 грн (а.с.48-49). 
Незгода позивача з вимогою про сплату боргу (недоїмки) зумовила її звернення до суду з даним позовом. 
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із наступного. 
Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно до частини 1 та 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначені Законом України від 08.07.2010 року № 2464-VI "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" (далі – Закон № 2464-VI, у редакції станом на час виникнення спірних правовідносин).
Згідно з пунктом 6 частини 1 статті 1 Закону № 2464-VІ недоїмка – сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цим Законом, обчислена податковим органом у випадках, передбачених цим Законом.
Відповідно до абзацу 1 частини 4 статті 25 Закону № 2464-VІ податковий орган у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, надсилає в паперовій та/або електронній формі платникам єдиного внеску вимогу про сплату недоїмки з єдиного внеску.
Пунктом 1 розділу VI Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженої наказом Міністерства фінансів України 20.04.2015 №449 (далі також – Інструкція № 449, у редакції станом на час виникнення спірних правовідносин), до платників, які не виконали визначені Законом обов`язки щодо нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску, застосовуються заходи впливу та стягнення. 
Згідно пункту 2 розділу VI Інструкції №449, у разі виявлення податковим органом своєчасно не нарахованих та/або не сплачених платником сум єдиного внеску такий податковий орган обчислює суми єдиного внеску, що зазначаються у вимозі про сплату боргу (недоїмки), та застосовує до такого платника штрафні санкції в порядку і розмірах, визначених розділом VII цієї Інструкції. 
Сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена в строки, встановлені Законом, обчислена податковими органами у випадках, передбачених Законом, є недоїмкою. 
Суми недоїмки стягуються з нарахуванням пені та застосуванням штрафів.
Пунктом 3 розділу VI Інструкції №449 визначено, що податкові органи надсилають (вручають) платникам вимогу про сплату боргу (недоїмки), якщо: 
дані документальних перевірок свідчать про донарахування сум єдиного внеску податковими органами; 
платник має на кінець календарного місяця недоїмку зі сплати єдиного внеску; 
платник має на кінець календарного місяця борги зі сплати фінансових санкцій.
Податковий орган надсилає (вручає) вимогу про сплату боргу (недоїмки) платнику єдиного внеску протягом трьох робочих днів з дня її винесення. 
У випадках, передбачених абзацами третім та/або четвертим цього пункту, вимога про сплату боргу (недоїмки) надсилається (вручається): 
платникам, зазначеним у пункті 1 статті 4 Закону, протягом 20 робочих днів, що настають за календарним місяцем, у якому виникла, зросла або частково зменшилась сума недоїмки зі сплати єдиного внеску (заборгованість зі сплати фінансових санкцій).
Вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі даних інформаційно-комунікаційних систем ДПС (далі - ІКС) на суму боргу, що перевищує 10 гривень.
Вимога про сплату боргу (недоїмки) крім загальних реквізитів має містити відомості про розмір боргу, в тому числі суми недоїмки, штрафів та пені, обов`язок погасити борг та можливі наслідки його непогашення в установлений строк. 
Вимога про сплату боргу (недоїмки) є виконавчим документом.
За вимогами пункту 4 розділу VI Інструкції №449 вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі актів документальних перевірок, звітів платника про нарахування єдиного внеску та облікових даних з ІКС за формою згідно з додатком 6 до цієї Інструкції (для платника - юридичної особи, у тому числі відокремлених підрозділів юридичної особи) або за формою згідно з додатком 7 до цієї Інструкції (для платника - фізичної особи).
Аналіз змісту вищенаведених норм свідчить про те, що вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі даних з ІКС у випадку, зокрема, якщо такий платник має на кінець календарного місяця борги зі сплати єдиного внеску. Недоїмкою є сума єдиного внеску, яка своєчасно не сплачена у строки, встановлені вказаним Законом.
Таким чином, чинним законодавством надано право податковому органу нарахувати єдиний внесок з облікових даних з ІКС ДПС без складання акту перевірки, і у разі виявлення своєчасно не сплачених сум страхових внесків платниками єдиного внеску (які не виконали обов`язок щодо самостійного обчислення і сплати цих внесків в порядку і розмірах, визначених законом) - відповідач вправі обчислювати суми єдиного внеску, не нараховані і не сплачені платником сум єдиного внеску, та зазначати це у вимозі про сплату боргу (недоїмки).
Предметом спору у справі є законність вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-3043-1128 від 05.11.2024 року, якою позивачу на підставі частини 4 статті 25 Закону № 2464-VІ було визначено недоїмку зі сплати єдиного внеску в загальній сумі 4164,18 грн, у тому числі штрафи – 2343,53 грн та пеня – 1820,65 грн (а.с.48). 
Вказана недоїмка виникла на підставі рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 31.07.2024 року №002547/11-28-24-10/2617903607, яким до позивача застосовано суми штрафу у розмірі – 2344,84 грн та пені у розмірі – 1820,65 грн, а всього: 4165,49 грн (а.с.46). 
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 06.01.2025 року у справі №340/6303/24, яке набрало законної сили 03.07.2025 року, визнано протиправним та скасовано рішення ГУ ДПС у Кіровоградській області про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску №002547/11-28-24-10/2617903607 від 31.07.2024 року.
Як встановив суд в ході розгляду справи № 340/6303/24, ОСОБА_1 у 2018-2019 роках сплачувала єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування як особа, що провадить незалежну професійну діяльність. У період з 18.04.2018 по 18.10.2018 нею було помилково перераховано суми єдиного внеску у загальному розмірі 15828,00 грн на р/р № НОМЕР_2 Олександрійської ОДПІ (39481571) (Світловодське відділення) код платежу 71010000, замість р/р №37199204021127, код платежу 7104000. Зокрема, згідно наданих позивачем банківських квитанцій, єдиний соціальний внесок за січень-березень 2018 року сплачено 18.04.2018, за квітень - червень 2018 року - 22.06.2018, а за липень-вересень 2018 року - 18.10.2018. Отже, позивач своєчасно сплачувала ЄСВ за спірний період, але помилково вказувала при сплаті інший бюджетний рахунок з іншим кодом платежу. При цьому суд зазначив, що допущена позивачем помилка при оформленні платежу жодним чином не спростовує факту виконання позивачем покладеного на неї обов`язку щодо сплати єдиного внеску. Допущена нею помилка не свідчить про несплату останньою необхідної суми єдиного соціального внеску у визначений законодавством строк та не спричинила настання жодних негативних наслідків або збитків для відповідного бюджету та держави в цілому. До того ж, згодом така помилка була виявлена платником, яка вживала відповідних заходів щодо спрямування коштів за належністю шляхом подання відповідної заяви.
З огляду на викладене, суд у справі №340/6303/24 дійшов висновку про відсутність підстав для застосування до позивача штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску, а тому рішення №002547/11-28-24-10/2617903607 від 31.07.2024 року визнав протиправним та його скасував. 
Частиною 4 статті 78 КАС України передбачено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. 
Отже, встановлений судом у адміністративній справі №340/6303/24 факт відсутності підстав для застосування штрафних санкцій і нарахування пені має преюдиціальне значення для вирішення цього публічно-правового спору.
Суд звертає увагу, що податкова вимога є похідною від узгодженого грошового зобов`язання платника. У даному випадку така вимога ґрунтується виключно на рішенні про застосування штрафних санкцій та пені (доказів протилежного відповідач суду не надав), яке в судовому порядку визнано протиправним та скасовано, а відтак відпала і правова підстава для існування спірної вимоги.
При цьому той факт, що станом на день винесення спірної вимоги відповідна недоїмка формально обліковувалась в інформаційній системі контролюючого органу до моменту набрання законної сили судовим рішенням у справі №340/6303/24, не змінює правової оцінки спірних правовідносин, оскільки така недоїмка була нарахована протиправно і ґрунтувалась на незаконному рішенні податкового органу.
За таких обставин суд дійшов висновку, що вимога про сплату боргу (недоїмки) №Ф-3043-1128 від 05.11.2024 року є протиправною та підлягає скасуванню, оскільки відсутні законні підстави для стягнення з позивача визначених у ній сум штрафних санкцій та пені.
На підставі досліджених доказів та їх правової оцінки, враховуючи встановлені судом обставини справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги мають бути задоволені в повному обсязі. 
Щодо розподілу судових витрат, то суд зазначає наступне. 
Відповідно до частини 1, 2 статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Згідно частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Пункт 2 частини 2 статті 4 цього Закону вказує, що за подання до адміністративного суду позову майнового характеру фізичною особою або фізичною особою - підприємцем сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.
Водночас, частиною 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік", розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня 2024 року складав 3028,00 грн.
Таким чином, при зверненні до суду з даним позовом майнового характеру (4164,18 грн), який подано за допомогою підсистеми "Електронний Суд", позивачу необхідно було сплатити судовий збір у сумі 968,96 грн (3028,00 грн х 0,4 х 0,8).
Згідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. 
При зверненні до суду позивач сплатив судовий збір у розмірі 1211,20 грн (а.с.38), який в сумі 968,96 грн підлягає стягненню на її користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Питання про повернення позивачці надмірно сплаченого судового збору в сумі 242,24 грн може бути вирішено за її заявою (клопотанням) у відповідності до статті 7 Закону України "Про судовий збір". 
Керуючись статтями 132, 139, 242-246, 255, 293, 295-297, 382 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов - задовольнити.
Визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління ДПС у Кіровоградській області № Ф-3043-1128 від 05.11.2024 року про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску в розмірі 4161,18 грн.
Стягнути на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) понесені нею судові витрати (судовий збір) у розмірі 968,96 грн за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Кіровоградській області (ЄДРПОУ ВП 43995486).
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленими статтями 293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського 
окружного адміністративного суду В.В. НАУМЕНКО