Справа № 708/27/26
Провадження № 3/708/29/26

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2026 року м. Чигирин

Суддя Чигиринського районного суду Черкаської області Попельнюх А.О. розглянув справу про адміністративне правопорушення, матеріали якої надійшли з Відділу поліцейської діяльності № 2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:
- ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , прож.: АДРЕСА_1 , не працевлаштованого, 
за ч. 2 ст. 187 Кодексу України про адміністративні правопорушення та

ВСТАНОВИВ:
Згідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 474925 від 02.01.2026 працівником правоохоронного органу у діях ОСОБА_1 встановлені ознаки складу адміністративного правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 2 ст. 187 КУпАП, за таких обставин. 
15.12.2025 о 22:24 год ОСОБА_1 був відсутній за місцем проживання, чим порушив правила адміністративного нагляду та встановлені обмеження.
ОСОБА_1 на виклики суду не з`явився, причини неявки не повідомив. Його неявка не перешкоджає розгляду справи.
Дослідивши наявні у справі докази суд дійшов таких висновків.
Порядок встановлення та здійснення адміністративного нагляду за окремими категоріями раніше судимих осіб та їх обов`язки регламентовані Законом України «Про адміністративний нагляд за особами, звільненими з місць позбавлення волі» (Закон № 264/94-ВР).
Виходячи із наданого законодавцем поняття вбачається, що адміністративний нагляд - це система тимчасових примусових профілактичних заходів спостереження і контролю за поведінкою окремих осіб, звільнених з місць позбавлення волі, що здійснюються органами Національної поліції (ст. 1 Закону № 264/94-ВР).
Визначений статтею 5 Закону № 264/94-ВР порядок встановлення адміністративного нагляду щодо осіб, засуджених до позбавлення волі за тяжкі, особливо тяжкі злочини або засуджених два і більше разів до позбавлення волі за умисні злочини, якщо вони після відбування покарання або умовно-дострокового звільнення від відбування покарання, незважаючи на попередження органів Національної поліції, систематично порушують громадський порядок і права інших громадян, вчиняють інші правопорушення, передбачає можливість його встановлення рішенням суду.
Адміністративний нагляд встановлюється судом терміном від одного року до двох років, і у разі, коли є підстава вважати, що особа, щодо якої встановлено адміністративний нагляд, залишається небезпечною для суспільства, адміністративний нагляд за поданням відповідного органу Національної поліції може бути продовжено у визначеному цим Законом порядку кожного разу ще на шість місяців, але не більше терміну, передбаченого законом для погашення або зняття судимості (ст. 6 Закону № 264/94-ВР).
Адміністративним правопорушенням відповідно до ч. 2 ст. 187 КУпАП є порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, зокрема порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, вчинене повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.
З долученої до матеріалів справи ухвали Чигиринського районного суду Черкаської області від 25.11.2025 установлено, що відносно ОСОБА_1 судом установлений адміністративний нагляд строком на 6 місяців, який рахується з 25.11.2025, і до нього судом застосовані визначені чинним законодавством обмеження, у тому числі ОСОБА_1 заборонено виходити з будинку за місцем фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 з 22-00 години до 06-00 години наступного дня.
Натомість на підтвердження наявності у діях ОСОБА_1 ознак повторності порушення правил адміністративного нагляду суду надана довідка, відповідно до якої останній визнаний винним і притягнутий до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 187 КУпАП 22.04.2025, 12.06.2025, 16.07.2025.
Аналізуючи наведене суд дійшов висновку, що диспозиція частини другої статті 187 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначає можливість кваліфікації дій особи як повторне порушення за умови вчинення такого порушення особою, відносно якої встановлено адміністративний нагляд, повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення. Додаткової обов`язковою підставою для кваліфікації дії особи за ч. 2 ст. 187 КУпАП є вчинення протиправних дій після встановлення щодо особи адміністративного нагляду. У свою чергу відносно ОСОБА_1 адміністративний нагляд установлено ухвалою суду з 25.11.2025, термін попередньо встановленого щодо нього адміністративного нагляду закінчився та не продовжувався. Відповідно порушення раніше встановленого адміністративного нагляду щодо особи, строк дії якого сплив і не був продовжений, не може мати для нього негативних наслідків при наступному встановленні адміністративного нагляду та здійсненні контролю за його виконанням. 
Такі висновки суду відповідають меті застосування адміністративного стягнення, а також принципу правової визначеності, який є невід`ємною, органічною, фундаментальною складовою принципу верховенства права, і передбачає, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями.
Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення. 
В силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. 
Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Наприклад, у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09 червня 2011 року, заява № 16347/02, «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», заява № 36673/04, «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року). При цьому Європейський суд робить висновок, що суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
За таких обставин судом не встановлено повторності у діях ОСОБА_1 , у зв`язку із чим у його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст 187 КУпАП.
Ураховуючи наведене встановлена судом відсутність складу адміністративного правопорушення є підставою закриття провадження у даній справі. 
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 38, 187, 247, 268, 283, 284 КУпАП, суддя

УХВАЛИВ:
Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 187 КУпАП - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду через Чигиринський районний суд Черкаської області.
Постанова набирає чинності з наступного дня після закінчення строку на її оскарження, а у випадку такого оскарження - з дня набрання законної сили рішенням за результатами такого оскарження. 

Суддя       Андрій ПОПЕЛЬНЮХ