Справа № 420/18933/25 
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 грудня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Марина П.П., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи справу за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальність “Крупяний двір” до Одеської митниці про визнання протиправним та скасування рішення
ВСТАНОВИВ:
До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальність “Крупяний двір” до Одеської митниці, в якому позивач просить суд:
визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці (відокремлений підрозділ Державної митної служби України) про коригування митної вартості товарів №UA500020/2025/000005/2 від 06.01.2025 року. 
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що згідно ч.ч. 5, 6 ст. 53 МК України, забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару. При цьому, вимога митниці щодо подання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості, є безпідставною, оскільки необхідній перелік документів, що підтверджують складові митної вартості товарів був наявний у митного органу. Інших документів, затребуваних митницею надати декларантом Позивача було неможливо, у зв`язку з їх відсутністю.
Так, позивач наголошує, що митний орган здійснив формальну перевірку, без ретельного дослідження наданих документів та відомостей. Ігноруючи положення чинного законодавства України. Відповідач прийняв оскаржуване Рішення та здійснив розрахунок митної вартості за другорядним методом, обмежившись загальною фразою про те, що декларантом заявлені не повні відомості про митну вартість товару, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, не вказав які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, а також не зазначив, чому саме з документів, які було подано декларантом неможливим є встановлення даних складових. Відповідачем не було доведено які саме дані щодо числового значення складових митної вартості товарів, чи відомості щодо ціни, що була фактично сплачена чи підлягає сплаті відсутні або містять розбіжності.
З огляду на викладене на думку товариства, рішення Одеської митниці про корегування митної вартості товарів №UA500020/2025/000005/2 від 06.01.2025 року є протиправним та підлягає скасуванню.
Ухвалою суду від 24.06.2025 року прийнято адміністративний позов до провадження та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
Відповідачем до суду подано відзив на адміністративний позов, в якому представник відповідача зазначив, що в поданих документах містяться розбіжності та не містяться всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, та обґрунтовано у графі 33 Рішення про коригування митної вартості товарів №UA500020/2025/000005/2 від 06.01.2025. 
Представник відповідача у відзиві також зазначає, що оскільки надані позивачем документи містили розбіжності та не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, зазначені обставини виключали можливість перевірки митним органом числового значення заявленої митної вартості у відповідності до умов частини 1 статі 54 МКУ, та обумовлювали необхідність запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості. Оскільки в документах, які надані позивачем до Одеської митниці разом з митними деклараціями (МД) №25UA500020000136U6 від 06.01.2025 містились розбіжності, та не містилися всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, а також декларантом не подані витребувані митницею додаткові документи, які підтверджують митну вартість товарів, то зазначені обставини, у відповідності до п.2 ч.6 ст. 54 МКУ, були підставою для прийняття митницею рішення про коригування митної вартості товарів та відмови митним органом у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю
Представник відповідача вважає, що прийняте оскаржуване рішення є правомірними та скасуванню не підлягають.
Ухвалою суду від 31.12.2025 року у задоволенні заяви представника відповідача про розгляд справи за правилами спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін відмовлено. 
Дослідивши наявні в справі письмові докази, оцінивши їх за власним внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді справи, суд встановив наступні факти та обставини.
Судом встановлено, що між Товариством з обмеженою відповідальністю «КРУПЯНИЙ ДВІР» та Компанією LAIWU TAIFENG FOODS CO. LTD (China) було укладено Контракт №ІМР-15/12/2023 від 15.12.2023 року, відповідно до якого Продавець зобов`язується постачати та передавати у власність Покупця бакалійну продукцію, а Покупець – приймати та оплачувати вказаний товар. 
Згідно п.п. 1.1.1., 1.1.2. Контракту найменування Товару та Кількість вказуються в Специфікації, яка є невід`ємною частиною цього Контракту та на вимогу Покупця затверджується Продавцем. Показники якості Товару вказуються в Специфікації якості, яка є невід`ємною частиною цього Контракту. 
Відповідно до п.п. 2.1.-2.4. Контракту ціна Товару остаточно визначається в Специфікації до цього Контракту. До вартості товару включено: вартість продукту, вартість упаковки, проведених експертиз, отримання сертифікатів та документів, підтверджувальних якість Товару, документів для митного оформлення товару на експорт. Після підпису Сторонами Специфікацій зі вказаною кількістю, ціною та терміном поставки та/або сплати Товару Покупцем, згідно до умов цього Контракту, ціна Товару зміні не підлягає. Загальна вартість Контракту складається з суми усіх Специфікацій, які є невід`ємною частиною цього Контракту. 
За умовами п. 4.1. Контракту сплата здійснюється Покупцем, банківським переказом у доларах США на рахунок Продавця, вказаний у розділі 11 цього контракту, згідно об`єму, ціни, вказаних у Специфікації, що є невід`ємною частиною Контракту на кожну поставку товару. 
Згідно Специфікації №1 від 15.12.2023 до Контракту №ІМР-15/12/2023 від 15.12.2023, між сторонами було узгоджено постачання наступного товару: - Імбир маринований білий категорії А, код УКТЗЕД 2001909700, китайського походження у розмірі 1600,00 (тисяча шістсот) коробок, кожна коробка містить 10 пакетів по 1,4 кг (1кг імбиру та 400 г маринаду) за ціною 6,2 доларів США за коробку, згідно до Специфікації якості №1, яка є невід`ємною частиною цього контракту. - Імбир маринований рожевий категорії В, код УКТЗЕД 2001909700, китайського походження у розмірі 1600,00 (тисяча шістсот) коробок, кожна коробка містить 10 пакетів по 1,4 кг (1кг імбиру та 400 г маринаду) за ціною 4,5 доларів США за коробку, згідно до Специфікації якості №2, яка є невід`ємною частиною цього контракту. 
Згідно Специфікації №2 від 26.02.2024 до Контракту №ІМР-15/12/2023 від 15.12.2023, між сторонами було узгоджено постачання наступного товару: - Імбир маринований білий категорії А, код УКТЗЕД 2001909700, китайського походження у розмірі 1600,00 (тисяча шістсот) коробок, кожна коробка містить 10 пакетів по 1,4 кг (1кг імбиру та 400 г маринаду) за ціною 6,2 доларів США за коробку, згідно до Специфікації якості №1, яка є невід`ємною частиною цього контракту. - Імбир маринований рожевий категорії А, код УКТЗЕД 2001909700, китайського походження у розмірі 1600,00 (тисяча шістсот) коробок, кожна коробка містить 10 пакетів по 1,4 кг (1кг імбиру та 400 г маринаду) за ціною 4,5 доларів США за коробку, згідно до Специфікації якості №2, яка є невід`ємною частиною цього контракту.
В Специфікаціях зазначено положення щодо загальної вартості товару та умов поставки, із зазначенням складових вартості, зокрема, згідно п. 2.1. та 2.2. загальна вартість товару становить 17120,00 доларів США. Валюта Контракту – долари США. Валюта платежу – долари США. Ціна за товар (включаючи упаковку і маркування) встановлюється у доларах США та визначається Сторонами згідно до FOB Циндао, Китай за умовами поставки (Інкотермс 2020). 
Згідно 5.1. Специфікацій Покупець сплачує 20% авансову сплату від загальної суми Контракту згідно до проформи інвойсу. Балансова сплата за товар здійснюється згідно до інвойсу після отримання сканів вантажних документів за 3 дня до прибуття Товару у порт призначення. Часткова сплата дозволяється. 
В межах постачання цієї партії товару Продавцем було сформовано рахунокпроформу №2402696 від 14.08.2023 на загальну суму 28800,00 доларів США. 
На виконання положень Специфікації Позивачем було здійснено передоплату у розмірі 20% від загальної суми рахунку-проформи у розмірі 2880,00 доларів США, що підтверджується SWIFT платежем №б/н від 16.08.2024, в призначенні якого зазначено «PREPAYMENT FOR GINGER АСС. CONTRACТ IMP-15/12/2023 FROM 15.12.2023, PROFORMA INVOICE 2402696 FROM 14.08.2023». 
В подальшому Продавцем було виставлено рахунок-фактуру (інвойс) №2402696 від 01.10.2024 відповідно до якого, загальна вартість товару становить 28800,00 доларів США. 
Згідно Кредит нота №234758 від 13.12.2024, компанією LAIWU TAIFENG FOODS CO. LTD (China) повідомлено, що з боку компанії існує заборгованість за Контрактом №ІМР-15/12/2023 від 15.12.2023 року, яка буде вирахувана з рахунку-фактури №2402696 від 01.10.2024р., кінцева сума повинна бути зменшена на 1436,6 доларів США через додаткові кошти на сертифікацію. 
Другу частину оплати від загальної суми рахунку-фактури було здійснено у розмірі 24483,40 доларів США, що підтверджується SWIFT платежем №б/ н від 27.12.2024, в призначенні якого зазначено «PREPAYMENT FOR GINGER АСС. CONTRACТ IMP- IMP-15/12/2023 FROM 15.12.2023, INVOICE 2402696 FROM 01.10.2024».
Судом встановлено, що з метою здійснення митного оформлення вказаного вище товару, представником Позивача, (декларантом) було подано митну декларацію №25UA500020000136U6 від 06.01.2025, в якій митна вартість товару була визначена за ціною інвойса (рахунку-фактури). 
На підтвердження обґрунтованості заявленої у митній декларації митної вартості товару та обраного методу його визначення Декларант надав митному органу разом з декларацією наступні документи: Пакувальний лист №б/н від 01.10.2024, Рахунок-фактура (iнвойс) №24020969 від 01.10.2024, Коносамент №MEDUQW611238 від 03.10.2024, Навантажувальний документ №DOL00002972 від 03.10.2024, Сертифікат про походження товару №C24735758402A355 від 13.10.2024, Банківський платіжний документ, що стосується товару №б/н від 16.08.2024, Банківський платіжний документ, що стосується товару №б/н від 27.12.2024, Рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг №ILDEP056401210906270422 від 31.12.2024, Банківський платіжний документ, що підтверджує факт оплати транспортно-експедиційних послуг №б/н від 03.01.2025, Виписка з бухгалтерської документації Видаткова накладна №509 від 06.09.2023, Виписка з бухгалтерської документації Податкова накладна №7 від 05.09.2023 ,Прейскурант (прайс-лист) виробника товару №б/н від 15.12.2023, Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №IMP15/12/2023 від 15.12.2023, Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №1 від 15.12.2023, Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №2 від 26.02.2024, Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №3 від 14.08.2024, Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Quality specification №1 від 15.12.2023, Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Quality specification №2 від 15.12.2023, Договір (контракт) про перевезення №MEDU0004012024 від 06.01.2025, Заява Non GMO №б/н від 01.10.2024, Інформація про позитивні результати контролю №12337333 від 11.09.2024, 24UA500500012240U7 від 09.04.2024, CREDIT NOTE №234758 від 13.12.2024, Health cert. №224N4390000737800 від 07.09.2024, Проформа-інвойс №24020969 від 14.08.2023, Судове рішення 420/10979/24 від 30.09.2024, Судове рішення 420/22091/23 від 02.11.2023, Судове рішення 420/22183/23 від 25.12.2023, Копія митної декларації країни відправлення №439020240000026528 від 29.09.2024. 
06.01.2025 року Одеською митницею прийнято рішення № UA500020/2025/000005/2 “Про коригування митної вартості” та видана Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2025/000011.
В оскаржуваному рішенні №UA500020/2025/000005/2 від 06.01.2025 року відповідачем було зазначено наступне:
«У зв`язку зі спрацюванням профілів ризику системи управління ризиками 105-2 та 106-2 щодо можливого заниження митної вартості товарів та тим, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, а саме: 
1) п. 1 ч. 10 ст. 58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. Проте, у наданих до митного оформлення документах відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару; 
2) В п.2.1 Контракту від 09.052024 № IMP-09/05/2024 передбачена спеціфікація до контракту, де має бути зазначено складові вартості товару, відомості про які відсутні; 
3) відповідно до умов зовнішньоекономічного договору (контракту) від 15.12.2023 № IMP-15/12/2023), та рахунку-фактури (інвойс) від 01.10.2024 № 24020969 поставка товару здійснюється на умовах FOB СN QINGDAO, відповідно до погоджених правил Інкотермс у викладені 2020р. За умовами постачання FOB до митної вартості не включено витрати на транспортування та витрати на страхування у зв`язку із таким перевезенням. До митного оформлення надані наступні документи, що підтверджують витрати на транспортування: проформа-інвойс від 31.12.2024 № ILDEP056401210906270422, платіжка на перевезення від 03.01.2025 № б/н. Вказані документи не містять інформації щодо умов поставки товару. Вказане унеможливлює провести перевірку достовірності декларування витрат на транспортування. 
Згідно п.1 розд.2 статті 53 МКУ документами, які підтверджують митну вартість товарів, є декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 53 МКУ, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості. Відповідно до вимог розділу ІІІ «Правил…», затверджених наказом МФУ від 24.05.2012 № 599, для підтвердження витрат на транспортування декларантом відповідно до частини другої статті 53 МКУ подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. До зазначених документів можуть належати: -рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; -банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортноекспедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури; -калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту. Вказані документи для підтвердження числового значення складової митної вартості до митного оформлення не надано. Враховуючи вищезазначене, відповідно до частини 3 статті 53 МКУ зобов`язуємо надати додаткові документи протягом 10 календарних днів (за наявності).
06.01.2025 митним органом отримано лист директора ТОВ «Круп`яний Двір» від 06.01.2025 №05/11-161, яким повідомлено щодо надання всіх документів із зазначенням, що додаткові документи надаватись не будуть у визначений строк. 
Таким чином, декларантом не подані документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 МКУ та не спростовані наявні розбіжності у документах. Тому, відповідно до п. 6 ч. 2ст. 54 Митного кодексу України та у відповідності до п.1 ст.55 Митного кодексу України митну вартість товару, заявленого до митного оформлення за МД буде скориговано. За таких обставин, метод визначення митної вартості за ціною угоди не може бути використаний. Відповідно до ч. 1 ст. 55 МКУ рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 МКУ, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Відповідно до частини 3 статті 58 МКУ у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МКУ. В митному органі відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними та подібними (аналогічними) товарами, тому відповідно до статей 59, 60 МКУ неможливо застосувати методи за ціною договору щодо ідентичних та подібних (аналогічних) товарів. Відповідно до статей 62, 63 МКУ методи визначення митної вартості на основі віднімання та додавання вартості не можуть бути використані, оскільки в митному органі відсутня інформація щодо обчисленої вартості, наданої виробником товарів. Відповідно до п.1 статті 64 МКУ у разі, якщо митну вартість товарів не можна визначити шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МКУ, митна вартість оцінюваних товарів буде визначена, з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ) – за резервним методом. 
За результатом проведеної консультації між митним органом та декларантом було обрано метод визначення митної вартості – другорядний: резервний метод. З метою забезпечення повноти оподаткування, враховуючі раніше прийнятті митним органом рішення про коригування митної вартості, було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби та встановлено що рівень митної вартості по товару №1 є більшим ніж заявлено декларантом та відповідає 0,66 дол. дол. США/кг (МД №UA500500/2024/042242 від 13.12.2024). Враховуючи вищезазначене, митну вартість товару скориговано».
Не погоджуючись із вказаними рішеннями про коригування митної вартості товарів, вважаючи її необґрунтованою та протиправною, позивач звернувся до адміністративного суду з позовом про її оскарження в адміністративній справі.
Відповідно до положень ст.19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч.3 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку. Матеріали справи свідчать, що відповідні положення податкового законодавства відповідачем при прийнятті оскаржуваних рішень дотримані не були, оскільки рішення відповідачем прийнято передчасно, що в свою чергу зумовило необхідність звернення позивача за захистом свого порушеного права до суду.
Митний Кодекс України (далі – МК України) визначає засади організації та здійснення митної справи в Україні, регулює економічні, організаційні, правові, кадрові та соціальні аспекти діяльності митної служби України, спрямований на забезпечення захисту економічних інтересів України, створення сприятливих умов для розвитку її економіки, захисту прав та інтересів суб`єктів підприємницької діяльності та громадян, а також забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.
У відповідності до ст.49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно ч.2 ст.51 МК України митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.
Згідно ч.1 ст.52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
Як встановлено ч.2 ст.52 МК України, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
За правилами ч.1 ст.53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів, визначається ч.2 ст.53 МК України.
Відповідно до вимог ч.3 ст.53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, перелік яких визначений положеннями даної статті.
Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару (ч.6 ст.53 МК України).
Як встановлено ч.1 ст.54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Відповідно до ч.ч.2, 3 ст.54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
Згідно ч.4 ст.54 МК України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Частиною 6 ст.54 МК України визначено, що орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 
- невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 
- неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 
- невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 
- надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Відповідно до статті 55 Митного кодексу України письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, зокрема 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. На вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді.
У випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів митний орган за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу. Строк дії таких гарантій не може перевищувати 90 календарних днів з дня випуску товарів.
Протягом 80 днів з дня випуску товарів декларант або уповноважена ним особа може надати митному органу додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів, що декларуються.
У разі надання декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів митний орган розглядає подані додаткові документи і протягом 5 робочих днів з дати їх подання виносить письмове рішення щодо визнання заявленої митної вартості та скасовує рішення про коригування заявленої митної вартості або надає обґрунтовану відмову у визнанні заявленої митної вартості з урахуванням додаткових документів. У такому випадку надана фінансова гарантія відповідно повертається (вивільняється) або реалізується в порядку та у строки, визначені цим Кодексом.
Якщо митний орган протягом строку, зазначеного у частині дев`ятій цієї статті, не надає обґрунтованої відмови у визнанні заявленої митної вартості з урахуванням додаткових документів, вважається, що декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість товарів визначено правильно. У такому випадку митний орган скасовує рішення про коригування заявленої митної вартості, а надана фінансова гарантія повертається (вивільняється) у порядку та строки, визначені цим Кодексом.
Згідно з частинами першою - другою статті 57 вказаного Кодексу визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) па основі додавання вартості (обчислена вартість); і) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться па митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції").
За приписами частин першої, другої статті 64 Митного кодексу України, у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GАТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.
Аналізуючи наведені у оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товару № UA500500/2024/000181/2 від 15.03.2024 року підстави його винесення, суд зазначає таке.
Так, у рішенні про коригування заявленої митної вартості у разі використання митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен зазначити реквізити таких декларацій, а також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися органом доходів і зборів при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядного методу - за ціною щодо подібних (аналогічних) товарів.
При обґрунтуванні неможливості застосування певних другорядних методів орган доходів і зборів повинен конкретизувати підстави незастосування цих методів.
Орган доходів і зборів зобов`язаний навести у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод.
У п.33 оскаржуваного рішення, у якому мають бути викладені обставини прийняття рішення, зазначені посилання на митні декларації, в порівнянні з якою співставлялась вартість товару. 
Так, у оскаржуваному рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номеру та дати митної декларації, яка була взята для визначення митної вартості оцінюваних товарів, та їх вартості за одиницю товару митний орган не навів жодних пояснень щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, характеристик таких товарів, умов поставки, комерційних умов тощо всупереч положенням пунктів 2, 4 частини другої статті 55 Митного кодексу України.
Разом з тим, визначення більшої ціни товару у МД від№UA500500/2024/042242 від 13.12.2024 року не є безумовною підставою для коригування вартості товару в бік збільшення.
Згідно з приписами пунктів 2, 4 частини другої статті 55 Митного кодексу України, прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути па ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Митним органом в оскаржуваному рішенні №UA500020/2025/000005/2 від 06.01.2025 зазначено, серед іншого, що п. 1 ч. 10 ст. 58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. Проте, у наданих до митного оформлення документах відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару.
Суд вважає не обґрунтованими вказані твердження митного органу, з огляду на наступне.
Згідно п.п. 2.1., 2.4. Контракту №ІМР-15/12/2023 від 15.12.2023 року, ціна товару, остаточно визначається в Специфікації до цього Контракту. До вартості товару включено: вартість продукту, вартість упаковки, проведених експертиз, отримання сертифікатів та документів, підтверджувальних якість товару, документів для митного оформлення товару на експорт. Загальна вартість Контракту складається з суми усіх Специфікацій, які є невід`ємною частиною цього Контракту.
Відповідно п.п. 6.2., 6.4. Сторонами узгоджено, що упаковка Товару повинна відповідати стандартам і нормам для даного виду Товару і забезпечувати його збереження при зберіганні, транспортуванні та перевантаженні. Партія товару, що поставляється Продавцем, повинна бути промаркована в повній відповідності з законодавчими вимогами країни Покупця.
Крім того, у п.п. 1.3., 1.4. Контракту вказано точні відомості щодо пакування та маркування, зокрема: упаковка – оригінальні ПП брендовані пакети, вагою нетто 1,5 кг, 10 пакетів у коробці, якщо інше не вказано в Специфікації. Відхилення ваги нетто на момент остаточного прийому товару на складі Покупця не дозволяється. Маркування - українською та англійською мовами на кожному пакеті. 
Згідно п.2.2 Специфікації №2 від 26.02.2024 до Контракту, ціна за товар включає упаковку та маркування товару та встановлюється у доларах США та визначаються Сторонами згідно до FOB Циндао, Китай за умовами поставки (Інкотермс 2020). Тобто, за умовами контракту ціна товару вже включає в себе вартість упаковки.
Згідно інвойсу від №2402696 від 01.10.2024 умови поставки FOB Циндао.
Згідно правил Інкотермс за умов FOB (FREE ON BOARD) продавець зобов`язаний нести витрати, пов`язані з діями щодо перевірки товару (такими як перевірка якості, розмірів, ваги, кількості), необхідними для здійснення поставки товару у відповідності зі статтею А.4. Продавець зобов`язаний за власний рахунок забезпечити пакування товару, необхідне для перевезення товару (за винятком випадків, коли в даній галузі торгівлі прийнято звичайно відвантажувати товари з такими ж характеристиками, що обумовлені договором, без упаковки). Пакування здійснюється в тій мірі, в якій обставини, що стосуються транспортування (наприклад, засоби перевезення, місце призначення), були повідомлені продавцю до укладення договору купівлі-продажу. Упаковка повинна містити належне маркування.
З викладеного слідує, що як за умовами контракту, так і за умовами поставки FOB обов`язок пакування покладається на постачальника товару та при поставці товару витрати з упаковки та пакування включено до вартості товару.
Крім того, згідно графи 31 МД “Вантажні місця та опис товарів” визначено, що товар транспортується в картонних коробках. Також, відповідно до Класифікатора особливостей переміщення товарів через митний кордон України, у разі поставки товару у зворотній тарі у графі 37 МД “Процедура” митної декларації має бути зазначено “ZZ32”, в той час як у вказаній графі митної декларації зазначено “ZZ00” (тара не зворотна та її вартість входить у ціну товару), що свідчить про відсутність особливостей переміщення товару, визначених цим Класифікатором. 
З поданих до митного оформлення документів вбачається відсутність додаткових витрат на упаковку чи використання пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із упакуванням (упаковка включена у ціну товару), а відтак витрати на пакування не є складовими митної вартості та не підлягають додаванню позивачем з метою визначення митної вартості товару, та не можуть вплинути на правильність визначення митної вартості.
Таким чином, в даному випадку вартість пакування не є витратами, які понесені покупцем, у зв`язку з чим не є такими, що додатково включаються у митну вартість товару, оскільки вони вже включені постачальником до вартості товару.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 22.01.2019 р. у справі № 815/6794/17, від 18.12.2019 р. у справі № 160/8775/18.
Суд вважає безпідставними посилання відповідача у рішенні №UA500020/2025/000005/2 від 06.01.2025 року на те, що в п.2.1 Контракту від 09.05.2024 № IMP-09/05/2024 передбачена спеціфікація до контракту, де має бути зазначено складові вартості товару, відомості про які відсутні, оскільки поставка товару здійснювалась відповідно до Контракту №ІМР-15/12/2023 від 15.12.2023 року.
Тобто, Контракт від 09.05.2024 № IMP-09/05/2024не має жодного відношення до даної поставки товару, а тому посилання на нього не може слугувати недоліком та підставою для коригування митної вартості.
Щодо тверджень про те, що відповідно до умов зовнішньоекономічного договору (контракту) від 15.12.2023 № IMP-15/12/2023), та рахунку-фактури (інвойс) від 01.10.2024 № 24020969 поставка товару здійснюється на умовах FOB СN QINGDAO, відповідно до погоджених правил Інкотермс у викладені 2020р. За умовами постачання FOB до митної вартості не включено витрати на транспортування та витрати на страхування у зв`язку із таким перевезенням. До митного оформлення надані наступні документи, що підтверджують витрати на транспортування: проформа-інвойс від 31.12.2024 № ILDEP056401210906270422, платіжка на перевезення від 03.01.2025 № б/н. Вказані документи не містять інформації щодо умов поставки товару. Вказане унеможливлює провести перевірку достовірності декларування витрат на транспортування. Згідно п.1 розд.2 статті 53 МКУ документами, які підтверджують митну вартість товарів, є декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 53 МКУ, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості. Відповідно до вимог розділу ІІІ «Правил…», затверджених наказом МФУ від 24.05.2012 № 599, для підтвердження витрат на транспортування декларантом відповідно до частини другої статті 53 МКУ подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. До зазначених документів можуть належати: -рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; -банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортноекспедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури; -калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту. Вказані документи для підтвердження числового значення складової митної вартості до митного оформлення не надано.
Як зазначив Верховний Суд у постанові від 02.03.2018 року у справі № 804/2997/17 «згідно базису поставки FOB Інкотермс 2010 продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. Це означає, що з цього моменту усі витрати й ризики втрати чи пошкодження товару повинен нести покупець. За умовами FOB на продавця покладається обов`язок по митному очищенню товару для експорту. Ціна FOB складається з таких складових: закупівельної ціни товару; упаковки, маркування; отримання ліцензій та дозволів; держмита та інших митних зборів, податків (імпортні та експортні); витрат на транспортування в порт відправлення. Таким чином, при поставці товару на умовах FOB вартість вказаних потенційних витрат закладається Продавцем заздалегідь при формуванні ціни на товар та не може бути відокремлена.».
Згідно з правовою позицією Верховного Суду у постанові від 13.02.2018 у справі №803/1112/17, якщо за твердженням декларанта, страхування товару не здійснювалося, то декларант не повинен доводити цей факт: декларант повинен підтвердити лише ті факти, які пов`язані з витратами, які, на його думку, входять до митної вартості товарів. Натомість, якщо митниця стверджує, що страхування все ж таки здійснювалося (а значить витрати на страхування включаються до митної вартості), то митниця повинна довести наявність цього факту.
Таким чином, оскільки за умовами поставки FOB у сторін відсутній обов`язок на укладення договору страхування та надання документів зі страхування товару, а доказів того, що між позивачем та продавцем (Компанією LAIWU TAIFENG FOODS CO. LTD (China)) заключено договір про страхуння товару відсутні, суд дійшов висновку, що в даному випадку страхування товару не здійснювалося, а отже сума витрат на страхування товару до заявленої митної вартості декларантом не має бути включена.
З приводу відсутності доказів які підтверджують витрати на транспортування, судова колегія зазначає, що зі змісту наданих матеріалів вбачається, що на підтвердження розміру транспортних витрат декларантом було надано відповідачу наступні документи: проформу-інвойс від 31.12.2024 №ILDEP056401210906270422, платіжка на перевезення від 03.01.2025 № б/н, коносамент №MEDUQW611238 від 03.10.2024. 
Згідно інвойсу від 31.12.2024 №ILDEP056401210906270422, вартість транспортних витрат з міжнародного перевезення вантажобагажу морським транспортом в контейнерах MEDU5005395, MSDU1755655, MSMU1462191, MSMU2211307 по маршруту порт QINGDAO (CN)– Одеса (UA), становлять 15680,00 доларів США з детальним зазначенням та розподілом сум таких витрат. 
На виконання вказаного, Позивач сплатив 15680,00 доларів США, що підтверджується SWIFT платежем №б/н від 03.01.2025 р., призначення: «PREPAYMENT FOR FREIGHT ACC. CONTRACT MEDU0004012024 FROM 04.01.2024, PROFORMA INVOICE ILDEP056401210906270422 FROM 31.12.2024»
Тобто, надані позивачем до митного оформлення документи у сукупності надають можливість визначити розмір транспортних витрат та не мають суперечностей в цих даних.
При цьому, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не зазначив яким саме чином обставини не зазначення у вказаних документах інформації щодо умов поставки товару, за умови зазначення таких умов в інших наданих до митного оформлення документах, вплинули на достовірність визначення декларантом задекларованої митної вартості. Вказані обставини жодним чином не свідчать про наявність розбіжностей чи відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.
Отже, надані позивачем для митного оформлення товару документи відповідають вимогам ч. 2 ст. 53 МК України, у повній мірі ідентифікують оцінюваний товар, не містять розбіжностей щодо даних, які підлягають обчисленню при визначені саме митної вартості товару, та підтверджують митну вартість товару, задекларовану у митній декларації.
Крім цього, суд звертає увагу, що посилання відповідача в рішеннях про коригування митної вартості товару на відомості з баз даних ЄАІС Держмитслужби України не є доказом заниження митної вартості товарів в разі наявності у декларанта всіх документів, які підтверджують обґрунтованість заявленої митної вартості товару за ціною договору та не мають розбіжностей, які б не давали можливість визначити вартість товару за ціною договору.
Слід зазначити, що Єдина автоматизована інформаційна система (ЄАІС) ДФС (Держмитслужби) України закрита для вільного доступу, що позбавляє декларанта можливості перевірити наявну у ній інформацію.
Щодо цього питання, Верховний Суд сформував правову позицію, зазначивши, що “формально нижчий рівень митної вартості імпортованого Позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості. Рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися лише на інформації ЄАІС ДФС України, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин під час здійснення ними зовнішньоекономічної діяльності МК України не передбачено. Також слід урахувати, що в ЄАІС ДФС України відсутня інформація про коригування заявленої митної вартості товарів, а також інформація щодо судових рішень із питань визначення митної вартості товарів та методів її визначення, у зв`язку з чим така інформаційна база не містить всіх об`єктивних даних щодо імпортованих в Україну товарів, які підтверджуються документально та підлягають обчисленню” (постанови від 21.02.2018 у справі №820/17417/14, від 04.09.2018 у справі №818/1186/17).
У зв`язку із цим суд вважає висновок митного органу про те, що у поданих до митного оформлення документах містяться розбіжності та не міститься всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів – необґрунтованим.
З урахуванням наведеного, твердження митного органу, якими обґрунтовано рішення про коригування митної вартості товару є безпідставними, так як контролюючим органом не доведено існування розбіжностей у числових значеннях митної вартості товару, що унеможливили б визначення митної вартості за ціною контракту, тобто за першим методом.
Згідно з положеннями статті 318 Митного кодексу України, митний контроль має передбачати виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.
Крім того, це узгоджується з проголошеними у статті 8 Митного кодексу України принципами здійснення державної митної справи на засадах законності та презумпції невинуватості, єдиного порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України, спрощення законної торгівлі; заохочення доброчесності.
Верховним Судом неодноразово висловлювалась правова позиція щодо застосування відповідних норм права, зокрема, у постановах від 02.07.2019 року по справі №160/8573/18, від 18.07.2019 року по справі №821/829/18, від 29.07.2019 року по справі №815/5354/16.
З огляду на викладене, суд вважає, що позивачем надані відповідачу для митного оформлення імпортованого товару документи, що передбачені МК України, що дають можливість визначити митну вартість товару за першим методом визначення митної вартості – за ціною договору.
Враховуючи викладене, суд вважає, що рішення про коригування митної вартості товару №UA500020/2025/000005/2 від 06.01.2025 прийняте не на підставі та не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, та необґрунтовано, тобто без урахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, тобто не відповідає критеріям, визначених частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, тому є протиправним та підлягає скасуванню.
Згідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно ч. 2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Згідно зі ст.249 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов висновку про те, що вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у спосіб обраний позивачем.
Відповідно до ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
ТОВ “Крупяний Двір” при поданні позову сплачено судовий збір в розмірі 2998,11 грн.
З урахуванням викладеного, та враховуючи, що адміністративний позов підлягає задоволенню, на користь позивача з Одеської митниці за рахунок її бюджетних асигнувань слід стягнути сплачений позивачем судовий збір в розмірі 2998,11 грн.
Керуючись ст.ст. 2, 3, 5, 6, 8, 9, 14, 22, 139, 241, 242-246, 250, 255, 295, КАС України, суд
В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальність “Крупяний двір” до Одеської митниці про визнання протиправним та скасування рішення – задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці (відокремлений підрозділ Державної митної служби України) про коригування митної вартості товарів №UA500020/2025/000005/2 від 06.01.2025 року.
Стягнути з Одеської митниці за рахунок її бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальність “Крупяний двір” сплачений судовий збір у розмірі 2998,11 грн.
Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст.255 КАС України.
Відповідно до ст.295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляд справи проводився в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: товариство з обмеженою відповідальність “Крупяний двір” (код ЄДРПОУ 37223954, адреса: вул. Посмітного, буд. 9-А, офіс 2, м Одеса, 65062).
Відповідач: Одеська митниця (код ЄДРПОУ ВП 44005631, 65078, м. Одеса, вул. Івана та Юрія Липи, 21-а).

Суддя П.П.Марин