ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2025 року 

м. Київ

cправа №  910/6774/25 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Кролевець О.А. - головуючий, Баранець О.М., Мамалуй О.О.,
за участю секретаря судового засідання - Грабовського Д.А.

та представників
Позивача за первісним позовом    :  Бондар О.В.
Відповідача за первісним позовом : Крищук Б.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу   Товариства з обмеженою відповідальністю "РЕЧІ"
на постанову Північного апеляційного господарського суду від 25.09.2025
(головуючий суддя - Мальченко А.О., судді - Тищенко А.І., Михальська Ю.Б.)
та ухвалу Господарського суду міста Києва від 11.08.2025
(суддя - Балац С.В.)
у справі №910/6774/25 
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІНКРОН"
до Товариства з обмеженою відповідальністю "РЕЧІ"
про стягнення 10 199457,66 грн,
та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "РЕЧІ"
до Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІНКРОН"
про стягнення 6 580 947,55 грн,

ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог
1. Товариство з обмеженою відповідальністю "ВІНКРОН" (далі - ТОВ "ВІНКРОН",  позивач за первісним позовом) звернулося до Господарського суду міста Києва із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "РЕЧІ" (далі - ТОВ "РЕЧІ", відповідач за первісним позовом) про стягнення 10  204 216,87 грн заборгованості.
2. В свою чергу, ТОВ "РЕЧІ" звернулося до господарського суду із зустрічною позовною заявою до ТОВ "ВІНКРОН"  про стягнення 6  580  947,55 грн, у зв`язку з порушенням останнім умов договору поставки від 20.03.2023 № 65-ком.
   
Короткий зміст ухвали  суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції 
3. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.08.2025, залишеною без змін постановою Північного  апеляційного господарського суду від 25.09.2025, зустрічний позов ТОВ "РЕЧІ" залишено без розгляду.
4. Залишаючи зустрічну позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач за зустрічним позовом був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, однак уповноважених представників у судове засідання не направив та не повідомив суд про причини своєї неявки, а також не подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

   Короткий зміст вимог касаційної скарги та узагальнення її доводів
5.      Не погоджуючись з висновками судів попередніх інстанцій, відповідач за первісним  позовом звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, у якій, посилаючись на порушення судами      норм матеріального і процесуального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та постанову апеляційного суду та направити справу  для продовження розгляду до суду першої інстанції.
6.   У касаційній скарзі скаржник,       вказує, що судами не враховано, що  на відповідача за первісним  позовом  судом не було покладено обов`язок  з явки представників у підготовче судове засідання, а тому, залишення зустрічного позову у зв`язку з невиконанням неіснуючого обов`язку, є несправедливим  та порушує право на захист  позивача за зустрічним позовом. Скаржник зазначає, що розгляд справи ще не відбувався, а тому подання відповідачем за первісним позовом  клопотання про розгляд справи без участі  є передчасним та недоречним. 
Скаржник вважає, що нез`явлення відповідача за первісним  позовом  у підготовче засідання  не перешкоджало  проведенню підготовчого засідання, закриттю підготовчого провадження  та призначення  судової справи до розгляду по суті. Судом першої інстанції  в ухвалах не роз`яснювались наслідки неявки в підготовче засідання відповідача за первісним позовом.

Узагальнений виклад позиції інших учасників справи
7.    Позивач за первісним позовом подав до касаційного суду  відзив на касаційну скаргу, у якому вказуючи на те, що  відповідач за первісним позовом  був належним чином повідомлений про час і місце судових засідань,  двічі не з`явився в судові засідання, не повідомив суд про неможливість з`явитись у судове засідання, не подав заяву про розгляд справи за його відсутності,  отже, суд першої інстанції з яким погодився апеляційний суд, зробив обґрунтований висновок про необхідність залишення  зустрічного позову без розгляду, на підставі пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України. 

Позиція Верховного Суду
8.   Перевіривши повноту встановлення судами попередніх інстанцій обставин справи та правильність застосування ними норм матеріального і процесуального права, заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши доводи, наведені у касаційній скарзі та заперечення, наведені у відзиві, Верховний Суд вважає, що касаційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
9.   Відповідно до статті 300 ГПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права (1). Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (2). У суді касаційної інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Зміна предмета та підстав позову у суді касаційної інстанції не допускається (3). Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, передбачені пунктами 1, 3, 4, 8 частини першої статті 310, частиною другою статті 313 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги (4).
10.   Частиною 1 статті 2 Господарського процесуального кодексу України визначено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.
11. Частиною 1 статті 4 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом.
12. Системний аналіз зазначених норм права свідчить про те, що ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі.
13. Процесуальний порядок провадження у господарських справах визначається Господарським процесуальним кодексом України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.
14. Відповідно до частин першої-четвертої статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.
Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.
Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
15. .   Згідно з частиною першою статті 41 Господарського процесуального кодексу України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.
16.   Пункт 2 частини першої статті 42 Господарського процесуального кодексу України визначає, що учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.
17.   Відповідно до частини другої статті 120 Господарського процесуального кодексу України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. 
18.   Згідно з частиною четвертою статті 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача   в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки,   суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
19.   Відповідно до пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду,   якщо   позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або   позивач (його представник) не з`явився у   підготовче засідання   чи у судове засідання або   не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
20. Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.
21.   У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, нормами статей 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто   право позивача   як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді,   не бути присутнім   у судовому засіданні   кореспондується з його обов`язком подати   до суду відповідну   заяву про розгляд справи за його відсутності.
22. Аналіз змісту наведених норм процесуального закону свідчить, що обов`язковими умовами для застосування, передбачених частиною четвертою статті 202, пунктом 4 частини першої статті 226 ГПК України, є одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання: 1) належне повідомлення   судом позивача про час і місце судового засідання; 2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; 3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.
23.         При цьому зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання або неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.
24. Обов`язковими умовами   для застосування, передбачених частиною четвертою статті 202, пунктом 4 частини першої статті 226 ГПК України, процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання   є одночасно   його належне повідомлення   про час і місце судового засідання та   відсутність заяви   позивача   про розгляд справи за його відсутності.
25. Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
26. Аналогічні правові висновки, викладено у постановах об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі      Верховного Суду   від 18.11.2022 у справі № 905/458/21,      від 17.03.2023 у справі № 910/17906/21.
27. Судами у справі встановлено, що:
- ТОВ "ВІНКРОН" звернулося до Господарського суду міста Києва із позовом до ТОВ "РЕЧІ" про стягнення 10      204 216,87 грн, у зв`язку з порушенням умов договору поставки від 20.03.2023 № 65-ком;
- ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.06.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі № 910/6774/25 та вирішено розгляд справи здійснювати в порядку (за правилами) загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 30.06.2025;
- ТОВ "РЕЧІ" звернулося до господарського суду із зустрічною позовною заявою до ТОВ "ВІНКРОН" про стягнення 6      580      947,55 грн, у зв`язку з порушенням останнім умов договору поставки від 20.03.2023 № 65-ком;
- ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.06.2025 зустрічну позовну заяву прийнято до розгляду, об`єднано вимоги за зустрічним позовом в одне провадження з первісним позовом у справі № 910/6774/25;
- 27.06.2025 від позивача за зустрічним позовом до суду надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання;
- у підготовче засідання 30.06.2025 представник позивача за зустрічним позовом не з`явився, протокольною ухвалою від 30.06.2025 суд першої інстанції продовжив підготовче провадження на 30 днів, встановив позивачу за зустрічним позовом строк для подання до суду заперечень на відповідь на відзив до 10.07.2025, а також оголосив перерву до 14.07.2025;
- 11.07.2025 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання від позивача за зустрічним позовом про відкладення розгляду справи для надання можливості останньому підготувати відповідь на відзив на зустрічний позов;
- 14.07.2025 від позивача за зустрічним позовом надійшло клопотання про збільшення позовних вимог за зустрічним позовом до 6      668 789,45 грн, з яких: 3      909      644,68 грн - пеня; 2      759      144,77 грн - штраф;
- у підготовче засідання 14.07.2025 представник позивача за зустрічним позовом не з`явився;
- протокольною ухвалою суду від 14.07.2025, зокрема, встановлено відповідачу за первісним позовом/позивачу за зустрічним позовом строк для подання до суду відповіді на відзив на зустрічний позов до 18.07.2025, оголошено перерву у підготовчому засіданні до 11.08.2025;
- 16.07.2025 до Господарського суду міста Києва від позивача за зустрічним позовом надійшла відповідь на відзив на зустрічну позовну заяву;
- 11.08.2025 від позивача за зустрічним позовом надійшла заява про зменшення розміру позовних вимог за зустрічним позовом до 6      319 951,08 грн      з яких: 3 715 986,76 грн - пеня; 2      603 964,32 грн. - штраф;
- у підготовче засідання 11.08.2025 позивач за зустрічним позовом своїх уповноважених представників не направив, клопотання про розгляд справи за його відсутності не подав та про причини неявки суд не повідомив;
- ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.08.2025 зустрічну позовну заяву ТОВ "РЕЧІ" залишено без розгляду, на підставі ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.
28.   З огляду на встановлене,   апеляційний суд погодився з висновками суду першої інстанції про наявність правових підстав для залишення позову без розгляду, оскільки,    позивач за зустрічним позовом    був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання,    але не подав до суду відповідної заяви про розгляд справи за його відсутності. Суди встановивши зазначене вказали, що дії позивач за зустрічним позовом свідчать про незацікавленість    його у розгляді зустрічного позову.
29. Апеляційним судом вірно зазначено, що для залишення позову без розгляду необхідна одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання: (1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; (2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; (3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.
30. Касаційний суд зауважує, що    норми закріплені    у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.".
31. Аналогічні висновки містяться у    постанові Верховного Суду   від 18.11.2022 у справі № 905/458/21.
32. Верховний Суд вважає безпідставними доводи касаційної скарги про те, що суд першої інстанції не роз`яснював позивачу за зустрічним позовом про наслідки неявки у судове засідання.
33. Так,    в ухвалі суду першої інстанції від 23.06.2025 про прийняття зустрічної позовної заяви, у п. 4 вказано, що у разі неявки відповідача (позивача за зустрічним позовом)    в судове засідання    без поважних причин    або неповідомлення ним про причини неявки, суд    залишає позовну заяву без розгляду.
34. Крім того є безпідставними доводи касаційної скарги про те, що залишення позову без розгляду не може бути здійснено у попередньому засіданні.
35. Так ст. 177 Господарського процесуального кодексу України, визначено, що   завданнями підготовчого провадження є:   1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу;   2) з`ясування заперечень проти позовних вимог;   3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів;   4) вирішення відводів;   5) визначення порядку розгляду справи;   6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.
36. Статтею      182 Господарського процесуального кодексу України визначено, що   у підготовчому засіданні суд, зокрема, з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше.
37. Разом з цим, статтею      185 Господарського процесуального кодексу України визначено, що      у      підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.   За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про:
1) залишення позовної заяви без розгляду;
2) закриття провадження у справі;
3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду   по суті.
38. Отже, положеннями ст. 185 ГПК України визначено, що у      підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.   За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу, зокрема, про: залишення позовної заяви без розгляду.
39. Водночас, доводи касаційної скарги зводяться до власного розуміння та трактування    скаржником положень, якими врегульовано питання залишення позову без розгляду,    на підставі п. 4 ч. 1   ст. 226 ГПК України.    Касаційна скарга за своїм змістом фактично зводиться до незгоди з наданою судами оцінкою встановлених фактичних обставин справи, до необхідності надання судом касаційної інстанції переоцінки наявних в матеріалах справи доказів, що не є можливим з огляду на визначені в статті 300 ГПК України межі розгляду справи судом касаційної інстанції. Відтак    доводи касаційної скарги щодо наявності підстав для скасування судових рішень у справі, не знайшли свого підтвердження, а тому відсутні підстави для задоволення касаційної скарги.
40.   Враховуючи наведені положення законодавства та обставини, встановлені судами попередніх інстанцій, зважаючи на межі перегляду справи судом касаційної інстанції, передбачені статтею 300 ГПК України, колегія суддів зазначає, що доводи      касаційної скарги, не отримали підтвердження після відкриття касаційного провадження, отже,    касаційна скарга є необґрунтованою, а тому, ухвалу суду першої та постанову апеляційного суду необхідно залишити без змін.
   
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
41.       Згідно з п. 1 ч.          1 ст.          308 ГПК України    суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити рішення судів першої та апеляційної інстанції без змін, а скаргу    -    без задоволення.
42.    Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права (ч. 1 ст. 309 ГПК України).
43.    Враховуючи викладене, касаційну скаргу   Товариства з обмеженою відповідальністю "РЕЧІ"    на постанову Північного апеляційного господарського суду від 25.09.2025 та ухвалу   Господарського суду міста Києва від 11.08.2025 у справі   №910/6774/25 необхідно залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення без змін.
   Судові витрати
44.   Судовий збір за подання касаційної скарги в порядку ст. 129 ГПК України    покладається на скаржника.
Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд
   ПОСТАНОВИВ:
1.         Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "РЕЧІ" залишити без задоволення.
2.    Постанову Північного апеляційного господарського суду від 25.09.2025 та ухвалу   Господарського суду міста Києва від 11.08.2025 у справі   №910/6774/25 залишити без змін.
   Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.
   
Головуючий суддя                                                                                              О.А. Кролевець
   
Судді                                                                                                                                           О.М. Баранець
   
                                                                                                                                                               О.О. Мамалуй