Справа № 355/2417/25 
Провадження № 3/355/33/26 

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2026 року селище Баришівка

Суддя Баришівського районного суду Київської області Цирулевська М. В., 
розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов від ВП № 1 Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, паспорт серії НОМЕР_1 , виданий 02.08.1997 Баришівським РВ УМВС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 ,
за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, 
УСТАНОВИЛА:
18 листопада 2025 року до Баришівського районного суду Київської області надійшов адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 18 листопада 2025 року головуючою суддею у даній справі визначено суддю Баришівського районного суду Київської області Цирулевську М. В.
Судові засідання в означеній справі призначені на 13.11.2025, 11.12.2025, 09.01.2025, 29.01.2026. Були здійснені виклики (телефонограми, надіслання судової повістки про виклик до суду в електронному вигляді) ОСОБА_1 як особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.
У судові засідання ОСОБА_1 з`явився, надав пояснення щодо обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення. 
Свідки ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судових засіданнях 11.12.2025 та 29.01.2026 надали пояснення по суті справи.
Відповідно до приписів ч. 2 ст. 277 КУпАП справи про адміністративне правопорушення, передбачені ст. 173 КУпАП, розглядаються протягом доби.
Частиною 1 ст. 268 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, її явка є обов`язковою. У разі ухилення від явки на виклик органу внутрішніх справ або судді районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду цю особу може бути органом внутрішніх справ (Національною поліцією) піддано приводу.
Дослідивши матеріали справи, докази, що містяться у ній, заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, показання свідків, суддя зазначає та виснує таке.
Як вбачається з дослідженого протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 854601 від 30.10.2025, складеного поліцейським СРПП ВП № 1 Броварського РУП ГУНП в Київській області, капралом поліції Артюх А. В., 30.10.2025 близько 16 години 10 хвилин, ОСОБА_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, здійснив постріл з мисливської рушниці ІЖ-49 № НОМЕР_3 в населеному пункті, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, також чіплявся до громадян та ображав нецензурною лайкою (а.с. 1). 
Означені дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.
За змістом диспозиції ст. 173 КУпАП відповідальність за вказаною статтею настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку.
Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення є місце його вчинення, а саме - громадське місце, тобто, місце, де знаходяться (проводять дозвілля) інші люди, і яке не є об`єктом особистої власності. Такими місцями є парки, театри, парковки, вулиці, магазини, різноманітні установи.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» громадське місце – це частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.
Громадське місце характеризується своєю суспільною значущістю, для задоволення культурних, ідеологічних, політичних, естетичних, економічних, та інших інтересів багатьох людей, що передбачає вільний доступ і їх спільне використання необмеженою кількістю людей. Під такі ознаки, окрім іншого, підпадають і вулиці. 
Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок.
Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою.
Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме до цього.
Однією із форм дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, а також образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини.
Згідно із ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно з положеннями ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
До адміністративного матеріалу, окрім означеного вище протоколу про адміністративне правопорушення, долучено:
1) рапорт тимчасово виконуючого обов`язки начальника СВ ВП№1 Броварського РУП ГУНП в Київській області, старшого лейтенанта поліції Ігоря Проданова від 30.10.2025, щодо опрацювання ним матеріалів, зареєстрованих в Журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події за №6424 (а.с. 3);
2) електронним рапортом, зареєстрованим за повідомленням ОСОБА_4 від 30.10.2025, яке надійшло зі служби «102» о 16:11 год про те, що в АДРЕСА_1 невідомий чоловік стріляє з рушниці, травмованих не має. Про дану подію внесено відомості до ЄО за №6424 (а.с. 4);
3) протокол про прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 30.10.2025, відповідно до якого прийнято усну заяву від ОСОБА_2 від 30.10.2025 (а.с. 5-6);
4) паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий 02.08.1997 Баришівським РВ УМВС України в Київській області на ім`я ОСОБА_1 (а.с. 7-8);
5) письмові пояснення ОСОБА_2 , відібрані 30.10.2025 поліцейським СРПП ВП № 1 Броварського РУП ГУНП в Київській області капралом поліції Артюх А. В., згідно з якими ОСОБА_2 зазначила, що у вказану дату перебувала вдома. До неї зателефонував син ОСОБА_4 , який повідомив, що по ньому стріляв ОСОБА_1 (а.с. 9);
6) письмові пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , відібрані 30.10.2025 поліцейським СРПП ВП № 1 Броварського РУП ГУНП в Київській області, капралом поліції Артюх А. В. (а.с. 10).
Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , у судових засіданнях зазначив, що дійсно 30.10.2025 перебував за місцем свого проживання по АДРЕСА_1 . Близько 16 год 10 хв, біля території його домоволодіння зупинилося 15 неповнолітніх підлітків, які почали чіплятися до нього та ображати нецензурною лайкою. Внаслідок таких образливих дій ОСОБА_1 взяв мисливську рушницю та виніс її на подвір`я для демонстрації підліткам та з метою захисту. При цьому, ОСОБА_1 зазначив, що підлітки чіпляються до нього не вперше, - напередодні цього ж дня його ображали та штовхали в магазині, коли він здійснював покупки, а в подальшому – йшли за ним/супроводжували до самого будинку. До цього були випадки, коли підлітки розбили йому вікно, кидали каміння на територію його домоволодіння та при нагоді кожного разу насміхаються з нього, зважаючи на його безпорадній стан та часте перебування у стані алкогольного сп`яніння. ОСОБА_1 підтвердив, що він є власником мисливської вогнепальної рушниці. Просив закрити провадження по справі у зв`язку з відсутністю в його діях складу правопорушення.
Свідок ОСОБА_2 в судовому засіданні 11.12.2025 зазначила, що очевидцем події, яка сталася 30.10.2025, вона не була, до неї зателефонував неповнолітній син ОСОБА_4 , який повідомив, що по ньому стріляв ОСОБА_1 . Разом з тим, зважаючи на розходження у показах свідка та ОСОБА_1 , свідок заперечила/не надала згоди на надання пояснень її неповнолітнім сином, ОСОБА_4 . 
Свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні 29.01.2026 пояснила, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1 неодноразово звертався до неї з проханням вплинути на неповнолітніх та/або вжити до них заходів впливу, які обзивають його, принижують, погрожують, та окрім цього все це знімають на відео. Особисто сама вважає, що батьків неповнолітніх, які так зневажливо ставляться до ОСОБА_1 , слід притягнути до відповідальності за неналежне виховання дітей, за їх поведінку.
Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Дослідивши адміністративний матеріал, заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, а також показання свідків, суддя зазначає та виснує таке.
Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Згідно з диспозицією статті 173 КУпАП, об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.
При цьому норма статті 173 КУпАП не дає однозначного визначення, що саме підпадає під поняття «інших подібних дій», що порушують громадський порядок і спокій громадян, та в чому саме проявляється хуліганський мотив дій особи, а тому це потребує з`ясування і конкретизації у кожній справі, яка вирішується судом. Однак, для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю (свавілля).
Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.
Об`єктом захисту від неправомірних посягань в даному випадку є громадський порядок, тобто система суспільних відносин, які складаються і розвиваються в громадських місцях під впливом правових та соціальних норм, спрямованих на забезпечення нормального функціонування установ, організацій, громадських об`єднань, праці й відпочинку громадян, повагу до їх честі, людської гідності та громадської моралі.
Так, як встановлено у судовому засіданні, у протоколі про адміністративне правопорушення ВАД № 854601 від 30.10.2025, складеного поліцейським СРПП ВП № 1 Броварського РУП ГУНП в Київській області, капралом поліції Артюх А.В., не вказано місце вчинення адміністративного правопорушення, не зазначено потерпілого та свідків.
Із пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , вбачається, що неповнолітні неодноразово провокували його, принижували, обзивали, хизувалися. Як людина похилого віку, він не міг самостійно захистити себе. Така поведінка підлітків стала підставою звернення до старости села Рудницьке для вирішення даного конфлікту. Просив, щоб саме староста села поговорив з батьками неповнолітніх дітей, щоб в подальшому упередити виникнення подібних конфліктів. Подія сталася на території його домоволодіння, а не в громадському місці.
Обов`язковою ознакою складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є хуліганський мотив, а умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих є головним моментом, що визначає зміст поведінки хулігана.
Хуліганські дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку негативізму й ворожого ставлення до суспільства.
За відсутності відповідного мотиву, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганство.
Разом з тим, під час судового розгляду не встановлено обставин того, що у конфліктній ситуації зі сторони особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, вчинено дії, які б підпадали під поняття хуліганські дії.
Відтак, суд констатує, що за обставинами, встановленими у судовому засіданні на підставі адміністративного матеріалу, вбачається виникнення міжособистісної конфліктної ситуації між підлітками та ОСОБА_1 . 
Події відбувалися на приватній території (подвір`ї домоволодіння, біля будинку ОСОБА_1 ), а не в громадському місці.
У протоколі про адміністративне правопорушення, складеному відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП, не розкрито наслідки порушення громадського порядку і спокою громадян, настання яких прямо передбачене диспозицією ст. 173 КУпАП, як обов`язкова ознака об`єктивної сторони правопорушення.
Відтак, жодним із здобутих доказів у справі не підтверджено вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інших подібних дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Водночас, суд розглядає справу в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який не містить достатніх відомостей для висновку про правильність кваліфікації дій ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.
Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у вчиненні якого певною особою має доводитися в суді. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України» від 09.06.2011, заява № 16347/02).
Згідно з частинами першою та другою статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Враховуючи викладене та беручи до уваги загальний правовий принцип, закріплений в статті 62 Конституції України, який передбачає, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, суд дійшов висновку, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Відповідно до ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи.
Статтею 62 Конституції України передбачено, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях.
За таких умов, на переконання суду, суть вчиненого правопорушення з кваліфікацією дій за ст. 173 КУпАП, а саме вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства, є сумнівною, що є не прийнятним та не кореспондується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом». Відтак, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності суд доходить висновку, що провадження у цій справі слід закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
У зв`язку з вищевикладеним, дане адміністративне провадження підлягає закриттю, а судовий збір не підлягає стягненню з особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у зв`язку з встановленням обставин, визначених п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.
На підставі викладеного, керуючись ст. 173, 247, 251, 252, 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя
ПОСТАНОВИЛА:
Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Баришівський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя 
Баришівського районного суду 
Київської області Марина ЦИРУЛЕВСЬКА