Справа № 289/958/25
Номер провадження 2/289/160/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.02.2026 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області у складі:
головуючого судді – Кириленка О.О.,
з участю секретаря судового засідання – Василенко О.М.,
розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом  ОСОБА_1 до Радомишльської міської ради Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом, вказуючи на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_2 . Позивач не проживав з батьком перед його смертю, а також упродовж 6 місяців після його смерті, оскільки перебував на заробітках за межами Житомирської області, тому вважає, що ним пропущено строк для прийняття спадщини з поважної причини.
В судовому засіданні позивач позов підтримав, просив його задовольнити.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, звернувся до суду з заявою про розгляд справи без його участі, проти задоволення позовних вимог не заперечує. 
Заслухавши пояснення позивача, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов наступного висновку.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. 
Із матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 6, 7, 9).
Згідно повідомлення приватного нотаріуса Житомирського РНО Житомирської області Данчевої Н.В. від 19.05.2025, спадщину після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 його син ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , спадщину після смерті якого прийняв син ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 у відповідності до п. 4 ст. 1268 ЦК України, так як на день смерті свого батька був малолітній (а.с. 25).
Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в постанові «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 №7 (п. 24) особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.
Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Відповідно до ч. ч. 2, 4 ст. 51 ЦПК України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого засідання, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала.
Тобто, право обирати коло осіб, до яких може бути пред`явлено позов, належить лише позивачу і суд, в цьому випадку, має право прийняти рішення про залучення співвідповідача або заміну неналежного відповідача належним виключно за клопотанням позивача.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц зроблено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.
Таким чином, вбачається, що пред`явлення позову до неналежного відповідача є підставою для відмови у позові, що не позбавляє позивача права пред`явити позов до належного відповідача.
У даному випадку за наявності іншого спадкоємця, Радомишльську міську раду Житомирської області не можна вважати належним відповідачем у даній справі.
Належним відповідачем має бути ОСОБА_5 , який є спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_1 та який у встановлений законом строк прийняв спадщину після смерті ОСОБА_2 , тому суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову у зв`язку з неналежним суб`єктним складом у справі.
При ухваленні рішення із вищезазначених підстав суд вважає недоцільним робити аналіз іншим обставинам і доказам, досліджених в судовому засіданні, оскільки суд не розглядає обґрунтованість позовних вимог та не вирішує спір по суті. 
Керуючись ст. ст. 4, 5, 12, 13, 76-81, 89, 259, 264-268 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Радомишльської міської ради Житомирської області (місцезнаходження: Соборний майдан, 12 м. Радомишль, Житомирська обл., 12201, код ЄДРПОУ 25923935) про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини – відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено сторонами до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Суддя  Олег КИРИЛЕНКО