ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 січня 2026 року	справа №380/20715/25	
Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кухар Н.А. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Державного навчального закладу "Вище професійне училище №34 м. Стрий" до Західного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним і скасування висновку,-
в с т а н о в и в:
До Львівського окружного адміністративного суду звернувся Державний навчальний заклад "Вище професійне училище №34 м. Стрий" (82400, Львівська область, м. Стрий, вул. Гайдамацька, 15; ЄДРПОУ 02545471) з позовом до Західного офісу Держаудитслужби (79007, м. Львів, вул. Костюшка, 8; ЄДРПОУ 40479801) в якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати Висновок Західного офісу Держаудитслужби від 01.10.2025 року про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-08-07-009614-a;
- судовий збір стягнути з відповідача. 
Позивач обгрунтовує позовні вимоги тим, що у Висновку Західного офісу Держаудитслужби від 01.10.2025 року про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-08-07-009614-a його зобов`язано здійснити заходи щодо усунення порушень у встановленому законом порядку, а саме шляхом припинення зобов`язань за укладеним за результатами тендеру договору з дотриманням норм чинного законодавства, та вжити заходи (зокрема, шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань, тощо), направлені на недопущення аналогічних порушень у подальшому. Позивач категорично не погоджується із вищевказаними Висновком в цій частині оскільки вважає, що захід усунення порушень шляхом припинення зобов`язань за укладеним договором не є співмірним та пропорційним з виявленим порушення і призведе до порушення прав Замовника та Підрядника. Станом на час проведення моніторингу та публікації висновку за результатом моніторингу зобов`язання за договором виконуються належним чином. Жодної з перелічених у договорі підстав для припинення чи розірвання договору наразі немає, що унеможливлює припинення зобов`язання на підставах, встановлених договором.
Відповідач подав відзив на позов, у якому позов не визнав. Зазначив, що під час проведення моніторингу за результатами аналізу питання розміщення та оприлюднення інформації про закупівлю встановлено порушення норм п.4-1 постанови КМУ № 710. За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції учасника ПП «СЧН ЖИТЛО-БУД» встановлено порушення вимог підпункту 2 пункту 44 та пункту 3 Особливостей №1178. Вважає, що Висновок Західного офісу Держаудитслужби від 01.10.2025 року про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-08-07-009614-a складений відповідно до норм законодавства. Просить відмовити у задоволенні позову.
Представник позивача подав до суду відповідь на відзив, у якій зазначив, що у відзиві Відповідач зводить підстави врахування коштів на покриття ризиків у договірній ціни виключно до виду договірної ціни, при цьому нівелюючи інші фактори, які впливають на розмір та врахування ризиків. Вид договірної ціни належить лише до одного з факторів, що впливає на врахування ризиків. Станом на час проведення моніторингу та публікації висновку за результатом моніторингу зобов`язання за договором виконуються належним чином. Жодної з перелічених у договорі підстав для припинення чи розірвання договору наразі немає, що унеможливлює припинення зобов`язання на підставах, встановлених договором. Зазначений в оскаржуваному висновку захід усунення виявлених порушень у вигляді зобов`язання розірвати укладений договір, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням. У Висновку не зазначено про загрозу корупційних дій та зловживань, договір, укладений з учасником виконується належним чином, зауважень до порядку виконання робіт у Замовника немає. Відповідачем не заперечується, що переможцем тендеру запропоновано пропозицію, яка відповідає реаліям ринку, тобто є прийнятною та такою, що не призведе до завдання збитків місцевому бюджету. Кошти на покриття ризиків були вилучені з договірної ціни. Просить позов задоволити.
Представник відповідача подав до суду заперечення, у яких зазначено, що позивач не оскаржує висновок в частині встановлення порушення, отже висновок не може бути визнаний протиправним і скасованим повністю. Просить відмовити у задоволенні позову.
Ухвалою суду від 20 жовтня 2025 року відкрито провадження у справі, призначено справу до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення на них, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до наступних висновків.
07 cерпня 2025р. позивачем у електронній системі закупівлі було оголошено процедуру закупівлі робіт з капітального ремонт даху культурно-побутового корпусу (харчоблок) ДНЗ «Вище професійне училище №34 м. Стрий» за адресою: вул. Гайдамацька, 15 м. Стрий Львівської області (ідентифікатор торгів - очікуваною вартістю 3 466 136,80 грн. з ПДВ. UA-2025-08-07-009614-a) очікуваною вартістю 3 466 136,80 грн з ПДВ. 
В закупівлі взяв участь один учасник Приватне підприємство «СЧН ЖИТЛО-БУД», який за результатом перевірки документів тендерної пропозиції був визначений переможцем процедури закупівлі. 
02 вересня 2025 року позивачем в електронній системі закупівель оприлюднено повідомлення про намір укласти договір з переможцем. 
11 вересня 2025 року між ДНЗ «Вище професійне училище №34 м. Стрий» (Замовник) та Приватним підприємством «СЧН ЖИТЛО-БУД»(Підрядник) укладено договір №103, відповідно до якого Замовник доручає, а Підрядник зобов`язується відповідно до проектної документації та умов цього Договору виконати роботи по об`єкту: «Капітальний ремонт даху культурно-побутового корпусу (харчоблок) ДНЗ «Вище професійне училище №34 м. Стрий» за адресою: вул. Гайдамацька, 15 м. Стрий Львівської області (ДК 021:2015: 45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи)» (далі – Роботи), а Замовник зобов`язується прийняти ці роботи та оплатити їх. 
Наказом Західного офісу Держаудитслужби від 08.09.2025 № 214 «Про початок моніторингу процедур закупівель» відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», статті 2 та статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», п.9 Положення про Західний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 № 23, вирішено розпочати моніторинг процедур закупівель відповідно до переліку, серед яких UA-2025-08-07-009614-a. 
Моніторинг проводився з 08 вересня 2025р. по 29 вересня 2025р. 
За результатами моніторингу процедури закупівлі головним державним аудитором Атаманчук Зоряною Володимирівною складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-08-07-009614-a від 01 жовтня 2025р., який затверджений заступником начальника Західного офісу Держаудитслужби Пишник Лесею Мирославівною.
Відповідно до Висновку встановлено порушення : 
- За результатами аналізу питання розміщення та оприлюднення інформації про закупівлю встановлено порушення норм пункту 4-1 Постанови КМУ №710. 
- За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції учасника ПП «СЧН ЖИТЛО-БУД» встановлено порушення вимог підпункту 2 пункту 44 та, відповідно, пункту 3 Особливостей №1178. 
У Висновку зазначено, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтею 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», Західний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення порушень у встановленому законом порядку, а саме шляхом припинення зобов`язань за укладеним за результатами тендеру договору з дотриманням норм чинного законодавства, та вжити заходи (зокрема, шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань, тощо), направлені на недопущення аналогічних порушень у подальшому.
Позивач не погоджується із вищевказаними Висновком в частині покладення на нього зобов`язань здійснити заходи щодо усунення порушень у встановленому законом порядку, а саме шляхом припинення зобов`язань за укладеним за результатами тендеру договору з дотриманням норм чинного законодавства та оскаржив його до суду.
При вирішенні справи, суд керувався таким.
Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі - Положення № 43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Згідно з підпунктом 3 пункту 4 Положення №43 Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Як визначено пунктом 7 Положення №43, Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Спірні правовідносини виникли у зв`язку з реалізацією територіальним органом Держаудитслужби своїх повноважень, у відповідності до положень Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 №2939-XII (далі - Закон №2939-XII).
Так, відповідно до частин першої та другої статті 2 Закону № 2939-XII, головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належить суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Статтею 5 Закону №2939-XII встановлено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі - Закон №922-VIII), проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Частиною першою статті 7 Закону №922-VIII визначено, що уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом. 
Згідно з частинами першою, шостою та сьомою статті 8 Закону 922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
У частині десятій статті 8 Закону № 922-VIII закріплено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі.
При виявленні порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю у висновку здійснює його опис та зазначає про спосіб його усунення.
Отже, з метою усунення виявленого під час моніторингу порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель у висновку повинна міститься вимога зобов`язального характеру, яка є обов`язковою для виконання.
Аналогічні правові висновки викладено в постанові Верховного Суду від 16.11.2022 у справі № 420/25720/21.
Законом України від 16 серпня 2022 року № 2526-IX «Про внесення змін до Закону України «Про публічні закупівлі» та інших законодавчих актів України щодо здійснення оборонних та публічних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану», який набрав чинності 10 вересня 2022 року, розділ Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 922-VIII доповнено, зокрема, пунктом 3-7 такого змісту: «Установити, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз».
Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування затверджені постановою Кабінету Міністрів від 12 жовтня 2022 року №1178 (далі, в редакції чинній, на момент виникнення спірних правовідносин – Особливості №1178).
За змістом висновку, що оскаржується, позивачем порушено вимоги пункту 43, підпункту 2 пункту 44 та, відповідно, пункту 3 Особливостей №1178, а саме за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Епіцентр К» відповідачем встановлено безпідставне її відхилення.
Так, щодо встановлених під час проведення моніторингу процедури закупівлі порушень, суд зазначає наступне.
Пунктом 3 Особливостей №1178 серед іншого передбачено, що замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.
Положення частин п`ятої, шостої, восьмої (з урахуванням положень пунктів 68-76 цих особливостей) і дев`ятої статті 3 Закону застосовуються на умовах, визначених Законом.
Під час здійснення публічної закупівлі відповідно до цих особливостей (крім випадків, передбачених абзацами четвертим - шостим цього пункту) замовники застосовують положення пункту 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону, крім підпункту 4 пункту 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону, з урахуванням положень, визначених цим абзацом. У разі здійснення замовником закупівлі робіт чи послуг, якщо виконання таких робіт чи надання послуг передбачає набуття замовником у власність товару, визначеного пунктом 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону, вартість якого у складі предмета закупівлі дорівнює або перевищує вартісні межі, визначені абзацом першим пункту 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону, закупівля таких робіт чи послуг здійснюється з урахуванням особливостей, установлених пунктом 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону.
Під час здійснення публічної закупівлі відповідно до цих особливостей замовники застосовують положення:
статті 25 Закону з урахуванням положень пункту 47 цих особливостей;
статті 27 Закону з урахуванням положень пункту 21 цих особливостей.
Відповідно до пункту 43 Особливостей №1178 якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції).
Невідповідністю в інформації та/або документах, які надаються учасником процедури закупівлі на виконання вимог технічної специфікації до предмета закупівлі, вважаються помилки, виправлення яких не призводить до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо.
За змістом підпункту 2 пункту 44 Особливостей №1178 замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей.
Згідно з пунктом 28 Особливостей №1178 тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей.
Абзацом 1 частини третьої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
У Висновку про результати моніторингу процедури закупівлі зазначено, що за дослідженою процедурою закупівлі передбачено виконання робіт з будівництва, а саме капітального ремонту даху культурно-побутового корпусу (харчоблоку) навчального закладу.
При цьому, моніторингом встановлено, що за умовами пункту 2.1 проєкту договору ( міститься у додатку №5 до тендерної документації) загальна вартість робіт за договором визначається на підставі твердої договірної ціни, тоді як у пункті 2.2 цього є проєкту договору (додаток №5 до тендерної документації)- ціна договору є динамічною, порядок визначення вартості договірної ціни проводиться згідно з положеннями Кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості будівництва», затверджених наказом Мінрегіону від 01.11.2021 №281.
Аналогічні умови містяться і у пункті 2.1 та пункті 2.2 украденого договору від 11.09.2025 №103.
За вимогами Додатку №2 до тендерної документації Замовника для підтвердження відповідності тендерної пропозиції технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам Замовника, учасник у складі тендерної пропозиції повинен надати: договірну ціну, пояснювальну записку до договірної ціни; розрахунок за статями витрат до договірної ціни; локальний кошторис; підсумкова відомість ресурсів до локального кошторису; розрахунок загальновиробничих витрат до локального кошторису.
Одночасно, у Додатку №2 до тендерної документації визначено, що договірна ціна повинна бути розрахована та визначена відповідно до Кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості будівництва», затвердженої наказом Мінрегіону від 01.11.2021 №281.
Настанова з визначення вартості будівництва, затверджена наказом Мінрегіону від 01.11.2021 №281 є обов`язковою для визначення вартості будівництва об`єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії (далі – державні кошти). Застосування цієї Настанови при будівництві об`єктів із залученням інших джерел фінансування обумовлюється договором.
Порядок визначення вартості об`єкта будівництва при складанні ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) визначено у розділі V Настанови №281.
Відповідно до п.5.1 Настанови ціна пропозиції учасника процедури закупівлі (договірна ціна) формується на підставі вартості будівельних робіт, до складу якої включаються прямі, загальновиробничі та інші витрати на будівництво об`єкта, прибуток, кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій, кошти на покриття ризиків у випадках, передбачених у пункті 4.40 цієї Настанови, кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, кошти на сплату податків, зборів, обов`язкових платежів.
5.2. Договірна ціна є кошторисом вартості підрядних робіт, який узгоджений замовником, і використовується при проведенні взаєморозрахунків. Форму договірної ціни наведено у додатку 30 цієї Настанови, у разі визначення вартості за укрупненими показниками вартості робіт використовується форма договірної ціни, що наведена в додатку 31 цієї Настанови.
5.31. У ціні пропозиції учасника процедури закупівлі (договірній ціні) враховуються кошти на покриття ризиків, пов`язаних з виконанням робіт, що пропонуються, розмір яких залежить від сукупності цілого ряду факторів, у тому числі: 1) стадії проектування; 2) виду будівництва; 3) технічної та технологічної складності об`єкта будівництва, складності виконання будівельних робіт; 4) тривалості будівництва; 5) способів фінансування будівництва; 6) виду договірної ціни, що пропонується за умовами конкурсних торгів. Зазначені кошти враховуються у розмірі, визначеному на підставі обґрунтовувальних розрахунків підрядника, виходячи з перелічених факторів. При цьому: 
а) за твердої договірної ціни —в розмірі до 1,5%; 
б) за динамічної договірної ціни —не враховується.
Проведеним моніторингом встановлено, що у складі тендерної пропозиції учасником ПП «СЧН ЖИТЛО-БУД» надано Договірну ціну, пояснювальну записку до неї та відповідні розрахунки до договірної ціни, відповідно до яких учасником визначено договірну ціну як динамічну та при цьому до розрахунку договірної ціни включено кошти на покриття ризиків в розмірі 1,0% (27481,00) від підсумку відповідних глав (розділу І Договірної ціни), що суперечить нормам п.5.31 Розділу У Настанови №281 та не відповідає вимогам додатку №2 до тендерної документації Замовника (за якими Договірна ціна повинна бути розрахована та визначена відповідно до Настанови №281).
Судом досліджено додаток №1 до договору №103 від 11.09.2025 Договірна ціна, у якій під п.9 включено до витрат кошти на покриття ризиків в розмірі 27481,00 грн.
Враховуючи вищенаведене, суд зазначає, що відповідач обгрунтовано прийшов до висновку про порушення позивачем вимог підпункту 2 пункту 44 та, відповідно, пункту 3 Особливостей №1178, так як Замовником не відхилено тендерну пропозицію учасника ПП «СЧН ЖИТЛОБУД», а визначено його переможцем тендеру та укладено з ним договір про закупівлю від 11.09.2025 №103.
Суд не бере до уваги лист позивача до ПП «СЧН ЖИТЛО-БУД» від 06.10.2025 р про виключення з договірної ціни коштів на покриття ризиків в розмірі 1,0% (27 481,00 грн.), так як такий скеровувався після проведення моніторингу, а суд оцінює дії відповідача на час здійснення правовідносин.
Щодо зобов`язання позивача здійснити заходи щодо усунення порушень у встановленому законом порядку, а саме шляхом припинення зобов`язань за укладеним за результатами тендеру договору з дотриманням норм чинного законодавства, та вжити заходи (зокрема, шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань, тощо), направлені на недопущення аналогічних порушень у подальшому.
Із приписів Закону № 922-VIII слідує, що на відповідача покладений обов`язок зазначити варіанти правомірної поведінки, тобто замовнику дається право вибору: вжити заходів щодо розірвання договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, надати аргументовані заперечення, інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
Варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан. У разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону № 922 повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.
Відповідно до частини першої статті 41 Закону № 922-VIII договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Статтею 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Згідно із частиною другою статті 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.
Відповідно до частини першої статті 215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити Цивільному кодексу України, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.
Таким чином, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.
Як слідує зі змісту Висновку, відповідач конкретизував, які саме заходи повинен вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність. Варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан.
Аналогічні висновки висловив Верховний Суд у постановах від 24 січня 2023 року (справа № 280/8475/20), від 31 січня 2023 року (справа № 260/2993/21), від 28 вересня 2023 року (справа №140/13717/21).
За цих обставин суд вважає, що спірний висновок відповідача є таким, що відповідає критеріям, визначеним у частині другій статті 2 КАС України, є правомірним та підстави для його скасування судом відсутні.
Також суд наголошує, що досягнення цілей публічних закупівель не може відбуватися шляхом порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Тому відповідач не міг не звернути на відповідне порушення уваги.
Отже, визначений в оскаржуваному Висновку спосіб усунення порушень, вказаний відповідачем, є конкретно визначений та пропорційний.
Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України суд бере до уваги правову оцінку, викладену Верховним Судом у постанові від 29.10.2021 у справі № 520/258/20, відповідно до якої єдино можливим способом припинення дії договору, укладеного з порушенням Закону № 922-VIII, є його розірвання. Спосіб розірвання мають обрати сторони.
Згідно з вимогами ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Таким чином, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.
В силу приписів ст. 139 КАС України судові витрати покладаються на позивача.
Керуючись ст.ст. 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255, 293, 295 КАС України, суд-
ВИРІШИВ:
У задоволенні адміністративного позову Державного навчального закладу "Вище професійне училище №34 м. Стрий" (82400, Львівська область, м. Стрий, вул. Гайдамацька, 15; ЄДРПОУ 02545471) до Західного офісу Держаудитслужби (79007, м. Львів, вул. Костюшка, 8; ЄДРПОУ 40479801) про визнання протиправним і скасування висновку відмовити повністю.
Судові витрати покласти на позивача.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Суддя	Кухар Наталія Андріївна