Справа № 642/4785/23
Провадження № 1-і/642/1/26
УХВАЛА
Іменем України

13 січня 2026 року м. Харків

Слідчий суддя Холодногірського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові клопотання Прокурора – стажиста на посаді прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець селища міського типу Прудянка Дергачівського району Харківської області, громадянин України, українець, із середньою освітою, неодружений, військовослужбовець за призовом під час мобілізації на особливий період на посаді старшого навідника першого мінометного взводу мінометної батареї військової частини НОМЕР_1 , у військовому званні «солдат», зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий, -
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України,-
В С Т А Н О В И В:

Прокурор – стажист на посаді прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 звернувся до Холодногірського районного суду м. Харкова з погодженим із прокурором клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309КК України.
Згідно з матеріалами клопотання, у провадженні Холодногірського районного суду м. Харкова перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні №12023220830000001 від 11 січня 2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309КК України.
Обставини вчинення кримінального правопорушення, що встановлені органом досудового розслідування, викладені слідчим письмово у клопотанні.
В ході судового розгляду відносно ОСОБА_5 постановлена ухвала Холодногірського районного суду про його розшук та затримання з метою приводу до суду.
10.01.2026 ОСОБА_5 затримано та доставлено до Холодногірського районного суду, згідно до ст. 191 КПК України.
Таким чином, для досягнення мети і завдань кримінального провадження, на даний час у сторони обвинувачення виникла необхідність у застосуванні запобіжного заходу у вигляді триманні під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 .
Прокурор в обґрунтування клопотання та необхідності застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_5  запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою, зазначив про наявність ризиків, передбачених у п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України:
- п.1 переховуватися від суду, оскільки ОСОБА_5 , усвідомлюючи, що обвинувачується у вчиненні нетяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 3 років, має реальну можливість отримати зазначений термін покарання у вигляді позбавлення волі та може переховуватися від суду. 
Усвідомлюючи факт притягнення його до кримінальної відповідальності, призначення йому покарання у вигляді позбавлення волі та невідворотності покарання, може зникнути зі свого постійного місця проживання або служби та переховуватися від суду, що призведе до тяганини по даному кримінальному провадженню, а також тяганини у прийнятті відносно ОСОБА_5 процесуальних рішень. При цьому, зазначений ризик обгрунтовується тим, що ОСОБА_5 переховувся від правосуддя, на судові засідання не являвся хоча й був обізнаний щодо розгляду обвинувального акту відносно нього у суді.
- п. 3 незаконно впливати на свідків, оскільки він обізнаний про їх анкетні дані, тому імовірна можливість, що у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу, обвинувачений зможе впливати на вказаних учасників кримінального провадження;
Під час досудового розслідування для здійснення захисту обвинуваченому, в порядку ст. 290 КПК України, надавались для ознайомлення всі матеріали досудового розслідування, серед яких є інформація про анкетні дані свідків, експертів тому існує можливість того, що у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу обвинувачений зможе впливати на вказаних учасників кримінального провадження.
За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, потерпілого та дослідження їх судом.
- п. 4 перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, даний ризик обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 може не з`являтися до прокурора, суду, тим самим умисно затягувати строки судового розгляду;
- п. 5 ч.1 ст.177 КПК України – обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 перебуваючи на військові службі, може вчинити інше кримінальне правопорушення, таке, як самовільне залишення військової частини або місця служби чи дезертирство. 
Ризик, в загальному розумінні, це можлива небезпека будь якого несприятливого результату. Тобто у сторони обвинувачення є всі підстави стверджувати про наявність вищевказаних ризиків.
Вищевикладене свідчить також і про неможливість запобігання цим ризикам шляхом обрання іншого, більш м`якого запобіжного заходу, оскільки такі заходи можуть призвести до неможливості притягнення ОСОБА_5 до кримінальної відповідальності, досягнення завдань кримінального провадження, визначених у статті 2 Кримінального процесуального кодексу України щодо захисту особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорони прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення неупередженого судового розгляду в розумні строки та щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини.
Крім того, 24.02.2022 у період з 05 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. Збройні сили Російської Федерації перетнули державний кордон України та із застосуванням невідомого на даний час калібру зброї систематично обстрілюють житлові та нежитлові будівлі на території України в тому числі у м. Харкові та Харківській області.
Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації в Україні введено воєнний стан з 05 год. 00 хв. 24.02.2022 строком на 30 діб.
У подальшому Указами Президента України продовжено строк дії воєнного стану в Україні.
Вказані обставини свідчать про наявність додаткових ризиків, оскільки під час військового стану, введеного на території України, правоохоронні органи позбавлені у повній мірі можливості забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого у кримінальному провадженні, окрім як обрати йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Зазначені ризики та неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів підтверджується наявними матеріалами кримінального провадження.
За таких обставин застосування більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти вищевказаним ризикам, також суворість покарання за кримінальне правопорушення та особистість обвинуваченого свідчить про те, що наслідки та ризик втечі для обвинуваченого у цьому випадку можуть бути визнані ним менш небезпечними ніж кримінальне переслідування та процедура виконання покарання.
З огляду на те, що стороною обвинувачення доведено та підтверджено існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що обвинувачений ОСОБА_5 , має можливість переховуватися від прокурора та суду, незаконно впливати на свідків, понятих у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується, тому що суворість покарання за кримінальне правопорушення, наслідки та ризик втечі для обвинуваченого у цьому випадку можуть бути признаними як менш небезпечними ніж покарання і процедура виконання покарання, а також беручи до уваги вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальних правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, його вік, стан здоров`я, майновий стан та інші обставини, приймаючи до уваги особливу суспільну небезпеку протиправних дій ОСОБА_5 , для запобігання вказаним ризикам об`єктивно необхідним є обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, як до раніше не судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні нетяжкого злочину, за яких законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 3 років та у зв`язку із тим, що ОСОБА_5 переховувався від суду раніше, у зв`язку із чим була винесена ухвала про його розшук та затримання з метою приводу.
Крім цього, слід звернути увагу, що тяжкість вчинення вказаного злочину викликає саме ту реакцію суспільства і наслідки, що, застосування до ОСОБА_5 , менш суворих запобіжних заходів, не пов`язаних з ізоляцією від суспільства, не буде достатнім для запобігання вищевказаним ризикам та не в змозі в повній мірі забезпечити належної процесуальної поведінки обвинуваченого і унеможливити настання ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Так, в разі застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних з позбавленням волі, таких як застава, особиста порука, особисте зобов`язання, домашній арешт сторона обвинувачення не зможе в повній мірі забезпечити виконання завдань кримінального провадження та не матиме можливості запобігти здійснення останнім впливу на свідків з метою уникнення кримінальної відповідальності, перешкоджанню виконанню процесуальних рішень шляхом неявки в судові засідання по справі за надуманими приводами. Зокрема, достовірність перевірки підстав неявки до прокурора або суду вимагатимуть від сторони обвинувачення певного часу, що в свою чергу призведе до необґрунтованого затягування строків судового розгляду, що вже мало місце в минулому.
Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав та посилався на те, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні проти задоволення клопотання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували, просили відмовити у його задоволенні, та застосувати до нього більш м`який запобіжний захід - домашній арешт або мінімальний розмір застави.
Вислухавши сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.
Як вбачається з клопотання, що у провадженні Холодногірського районного суду м. Харкова перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні №12023220830000001 від 11 січня 2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309КК України.
В ході судового розгляду відносно ОСОБА_5 постановлена ухвала Холодногірського районного суду про його розшук та затримання з метою приводу до суду.
10.01.2026 ОСОБА_5 затримано та доставлено до Холодногірського районного суду, згідно до ст. 191 КПК України.
Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Згідно із п. 4 ч. 2ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до положень ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Судом при вирішенні питання щодо наявності підстав для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою враховані усі наявні у розпорядженні дані про особу обвинуваченого, та, на переконання суду, в будь-якому випадку самі по собі не можуть бути визнані достатніми для висновку про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, не спростовують твердження сторони обвинувачення про можливість ухилення обвинуваченого від суду, як і доводів щодо можливості впливати на свідків у даному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Крім того, під час надання оцінки наявності ризиків переховуватись від органу досудового розслідування та вчинити нове кримінальне правопорушення, судом також враховується, що згідно Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України №2102-IX від 24.02.2022 року «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" із урахуванням продовження строку дії на теперішній час.
Враховуючи те, що судове провадження триває, тяжкість покарання, що може загрожувати обвинуваченому у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, дані про особу обвинуваченого, які на даний час відомі суду, характер та обставини інкримінованого злочину, суд приходить до переконання, що наведені обставини у своєму взаємозв`язку дають підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, вказані прокурором у клопотанні.
Слідчий суддя зазначає, що для досягнення мети застосування запобіжних заходів, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, а також враховуючи інші фактичні обставини даного конкретного кримінального провадження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є необхідним та доцільним.
Відповідно до частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховуючи всі обставини справи, ставлення підозрюваного до інкримінованого йому кримінального правопорушення, тяжкості кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, його матеріальне становище, вважає за необхідне визначити підозрюваному заставу в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 66560 грн., оскільки застава в такому розмірі зможе запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.
Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, вважаю за необхідне покласти на нього обов`язки відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України.
Враховуючи викладене клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 211, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -
У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора – стажиста на посаді прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою – задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ «Харківського слідчого ізолятора» строком на 60 діб, а саме до 10.03.2026 року.
Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання ОСОБА_5 , тобто з 07-30 год. 10.01.2026 року.
Строк дії ухвали – до 10 березня 2026 року включно.
Визначити суму застави у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 66 560 (шістдесят шість тисяч п`ятсот шістдесят) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на Депозитний рахунок ТУ ДСА України в Харківській області, протягом дії запобіжного заходу.
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 з-під варти - звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки строком до 10.03.2026 року: прибувати до слідчого, прокурора, чи суду за першою вимогою;
не відлучатися за межі м. Харкова без дозволу слідчого, прокурора, або суду, залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні з приводу обставин вчинення інкримінованого йому злочину.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним - в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1