СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2025 року                              м. Харків                        Справа № 922/3903/23  

          Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючий суддя Склярук О.І., суддя Гетьман Р.А. , суддя  Тихий П.В.
при секретарі  судового засідання,  Погребняк А. М.,
за участю представників сторін:
позивача , Денисюк Д. Г.,  
відповідача, Ващенко Т.Д., 

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного   апеляційного господарського суду апеляційну скаргу  відповідача, за вх. №2181 х/1 на ухвалу  господарського суду Харківської   області від "29" вересня 2025  ( повний текст 06.10.25, суддя    Прохоров С. А. ) у  справі № 922/3903/23 
за  позовом АТ  "Укртрансгаз", 
до КП "Харківські теплові мережі", 
про        стягнення   коштів 

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Харківської області від 08.09.2025 у справі №922/3903/23 з КП “Харківські теплові мережі” на користь АТ “Укртрансгаз” стягнуто:  967 148 121,50 грн компенсації вартості відібраних без номінацій обсягів природного газу за січень 2016 – квітень 2017 та березень – червень 2018;  25 455 386,73 грн три проценти річних, нарахованих на компенсацію вартості відібраних без номінацій обсягів природного газу за січень 2016 – квітень 2017 та березень – червень 2018;  126 843 586,66 грн інфляційних втрат, нарахованих на компенсацію вартості відібраних без номінацій обсягів природного газу за січень 2016 – квітень 2017 та березень – червень 2018;  2 544 937,34 грн компенсації вартості наданих послуг транспортування відібраних без номінацій обсягів природного газу за січень – березень 2016;  51 028,69 грн три проценти річних, нарахованих на компенсацію вартості наданих послуг транспортування відібраних без номінацій обсягів природного газу за січень – березень 2016; 177 523,44 грн інфляційних втрат, нарахованих на компенсацію вартості наданих послуг транспортування відібраних без номінацій обсягів природного газу за січень – березень 2016;  939 400,00 грн витрат по сплаті судового збору.
           19.09.2025  на адресу господарського суду першої інстанції від КП “Харківські теплові мережі” надійшла заява (вх. №21695),  в якій останній  просив   відстрочити виконання зазначеного рішення на один рік - до 08.09.2026.
          Ухвалою господарського суду Харківської області  від 29.09.25 відмовлено   в задоволенні заяви КП "Харківські теплові мережі" вх. № 21695 від 19.09.2025 про відстрочку виконання рішення по справі №922/3903/23 від 08.09.2025.  
Не погодившись  з ухваленим судом першої інстанції судовим рішенням, апелянт   звернувся до Східного апеляційного господарського суду зі скаргою, в якій просив скасувати ухвалу господарського суду Харківської області від 29.09.2025 у справі № 922/3903/23 та ухвалити  постанову, якою відстрочити виконання рішення господарського суду Харківської області від 08.09.2025 у справі № 922/3903/23 на один рік до 08.09.2026.
Апелянт в обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує на таке.
Загальна сума заборгованості споживачів за спожиту теплову енергію складає 9,2 млрд грн, у тому числі населення 7,9 млрд грн, бюджетних установ 56.7 млн грн, госпрозрахункових підприємств 598,9 млн грн, заборгованість місцевого та державного бюджету з компенсації пільг 80,9 млн грн. Питома вага теплової енергії, що споживалася населенням, складає 95,5% від загального обсягу поставленої КП “Харківські теплові мережі” теплової енергії споживачам.
Харківська міська територіальна громада згідно Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих територій, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309, з 24.02.2022 по 14.09.2022 відносилась до території активних бойових дій, а з 15.09.2022 відноситься до території можливих бойових дій, тобто територій, на яких до припинення чи скасування воєнного стану в Україні заборонено припинення/зупинення надання житлово-комунальних послуг населенню.
На  теперішній час існує величезна заборгованість з різниці в тарифах, що підлягає компенсації з державного бюджету, у зв`язку із встановленням тарифів на теплову енергію, послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води для окремих категорій споживачів (“населення”, “бюджетні організації”) нижче економічно обґрунтованих. Так, територіальною комісією з питань узгодження заборгованості з різниці в тарифах, утвореною Харківською військовою адміністрацією, для реалізації положень Закону України “Про заходи, спрямовані на врегулювання заборгованості теплопостачальних підприємств централізованого водопостачання та водовідведення” від 03.11.2016 № 1730-VIII з урахуванням змін, внесених Законом України “Про особливості регулювання відносин на ринку природного газу та у сфері теплопостачання під час дії воєнного стану та подальшого відновлення їх функціонування”, за період з 01.06.2021 по 30.06.2025 для КП “Харківські теплові мережі” узгоджено різницю в тарифах на теплову енергію, послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води на загальну суму 15,2 млрд грн.
Заявник посилається на важкий фінансовий стан підприємства, де станом на 30.06.2025 сума збитків становить 10,3 млрд грн., посилаючись на баланс підприємства. 
Від початку повномасштабної агресії Російської Федерації, через активні бойові дії та обстріли території міста Харкова, в тому числі об`єктів критичної інфраструктури, було пошкоджено понад 177 об`єктів підприємства, у тому числі об`єкти критичної інфраструктури. Зокрема неодноразово були пошкоджені ТЕЦ-3, ТЕЦ-4, 44 котельні, 46 центральних теплових пунктів, 7 індивідуальних теплових пунктів, 3 насосні станції, понад 20 км теплових мереж, 5 адміністративних будівель та ін., які знаходяться у господарському віданні підприємства. За попередніми підрахунками вартість пошкодженого майна сягає 2 млрд гривень. Тому KП «Харківські теплові мережі» у першу чергу необхідно вирішувати питання ліквідації наслідків обстрілів, відновлення об`єктів теплопостачання та надання послуг. З метою децентралізації системи теплопостачання та забезпечення споживачів послугами з постачання теплової енергії та гарячої води підприємство закуповує та встановлює модульні котельні, які потребують значних грошових вкладень.
На думку апелянта, суд першої інстанції дійшов необґрунтованого висновку про відсутність об`єктивних та непереборних обставин, що ускладнюють виконання судового рішення, та відсутність підстав для відстрочення виконання рішення суду на один рік до 08.09.2026.
Для розгляду справи шляхом автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено колегію суддів: головуючий  суддя  Склярук О.І., суддя Гетьман Р.А., суддя Тихий П.В. 
Відповідною ухвалою Східного апеляційного господарського суду апеляційна скарга, залишена без руху з підстав висвітлених у вказаній ухвалі.
До канцелярії Східного апеляційного господарського суду надійшло клопотання щодо виконання вимог   ухвал, якими були усунуті встановлені раніше недоліки.
          Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 24.10.2025 відкрито  апеляційне провадження за апеляційною скаргою відповідача , за вх.№2181 х/1 на ухвалу  господарського суду Харківської   області від "29" вересня 2025 р. у  справі №922/3903/23; встановлено  учасникам справи строк до 07.11.2025  включно для подання відзивів на апеляційну скаргу з доказами їх надсилання (доданих до них документів) іншим учасникам справи; витребувано   матеріали оскарження по справі  № 922/3903/23     з  Господарського суду Харківської    області; призначено   справу до розгляду на 17.11.2025; явку представників учасників справи визнано  необов`язковою.
Також, судова колегія повідомляє, що  в Україні введено дію воєнного стану, а також особливий режим роботи Східного апеляційного господарського суду,  може привести до подовження процесуальних строків розгляду справи. 
27.10.2025 на адресу суду від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, оскаржувану ухвалу місцевого господарського суду залишити без змін.
В обґрунтування своєї правової позиції вказує на те, що в апеляційній скарзі КП «Харківські теплові мережі» не зазначено у чому ж полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення суду першої інстанції, в чому було неправильність, на думку скаржника, установлення обставин справи, а так само і не зазначено нових обставин, що підлягали б встановленню. Боржником не надано належних (беззаперечних) доказів, які б могли в повній мірі підвередити обставини зменшення рівня платоспроможності (складного фінансового стану) й відсутності у останнього коштів для виконання рішення суду у цій справі На думку позивача,  належними доказами відсутності коштів можуть бути: офіційні довідки банківських установ про відсутність коштів на рахунках боржника та відсутність руху коштів на рахунках; документи, що підтверджують відмову банківських установ у наданні кредитних ресурсів; довідки органів ДПС про відсутність у боржника надходжень грошових коштів від господарської діяльності;  аудиторські висновки або інші документи, що підтверджують фактичний стан неплатоспроможності, втім боржником  жодного з перелічених документів не надано.  АТ «Укртрансгаз» входить до переліку об`єктів державної власності, що мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави.   АТ «Укртрансгаз» є одним з найбільших платників податків в Україні та   зобов`язане сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом. В умовах воєнного стану безперебійна сплата податків забезпечує наповнення місцевих бюджетів, підтримку ЗСУ і держави в цілому, недоотримання коштів, в тому числі від боржника створює ризик невиконання податкових зобов`язань з боку АТ «Укртрансгаз».
До суду апеляційної інстанції з господарського суду Харківської області надійшли матеріали оскарження по справі  № 922/3903/23.
У судовому засіданні 17.11.2025 засіданні   приймали участь представники позивача та  відповідача, які підтримали свої вимоги та заперечення.  
Відповідно до приписів статті  269 Господарського процесуального кодексу України,  Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
У суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі. ( ч.1 ст.270 ГПК України)
Заслухавши доповідь головуючого по справі (суддю доповідача), дослідивши матеріали справи, апеляційну скаргу, відзив на апеляційну скаргу, заслухавши представників сторін, які приймали участь у судовому засіданні, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, судова колегія  зазначає наступне.
Як зазначалося вище, ухвалою господарського суду Харківської області  від 29.09.2025  відмовлено   в задоволенні заяви КП "Харківські теплові мережі"   про відстрочку виконання рішення по справі №922/3903/23.
Судова колегія з цього приводу зазначає наступне.
Відповідно до частини першої статті 18 ГПК  України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.
Виконання судового рішення є важливою стадією судового процесу у контексті забезпечення міжнародних демократичних стандартів щодо дотримання закріпленого у статті 8 Конституції України принципу верховенства права.
Згідно з положеннями ч. ч. 1, 3 ст. 331 ГПК  України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.
Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.
Таким чином, законодавець у будь-якому випадку пов`язує відстрочення виконання судового рішення у судовому порядку з об`єктивними, непереборними, виключними обставинами, що ускладнюють виконання судового рішення.
Тобто,  підставою для відстрочення виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у строк, встановлений судом.
Питання про відстрочення (розстрочення) виконання рішення суду господарські суди мають вирішувати із дотриманням балансу інтересів сторін. Необхідною умовою задоволення заяви про відстрочення виконання рішення суду є з`ясування питання щодо дотримання балансу інтересів сторін, а тому, господарські суди повинні досліджувати та оцінювати доводи та заперечення як позивача, так і відповідача, а також дотримуватися розумного строку відстрочення (подібний висновок наведено в п.4.12 постанови Верховного Суду від 21.01.2020 року у справі №910/1180/19).
У той же час, відстрочка виконання рішення означає перенесення його виконання на інший час.
Водночас, відстрочення виконання судового рішення не є правоперетворюючим судовим рішенням. При цьому, саме відстрочення впливає лише на порядок примусового виконання рішення, а природа заборгованості за відповідними правовідносинами є незмінною.
Тобто, відстрочення виконання судового рішення не змінює цивільне або господарське зобов`язання, у тому числі в частині строків його виконання.
Натомість, таке відстрочення унеможливлює примусове виконання судового рішення до спливу строків, визначених судом.
За висновками Конституційного Суду України, викладеними в рішенні від 26.06.2013 року №5-пр/2013 у справі №1-7/2013 підставою для застосування відстрочки виконання судового рішення є наявність об`єктивних обставин, що ускладнюють або роблять неможливим виконання рішення в установлені процесуальним законодавством строки. Зокрема, до таких обставин належать скрутне матеріальне становище боржника, наявність загрози банкрутства юридичної особи боржника, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Розстрочення чи відстрочення виконання рішення суду має базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувачів і боржників.
Наведений правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 23.07.2025 у cправі №910/9798/24.
Відстрочення означає виконання рішення у строк, встановлений господарським судом, з певним інтервалом у часі, але не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, що узгоджується зі змістом ч. 5 ст. 331 Господарського процесуального кодексу України.
Межі виправданої затримки виконання рішення суду залежать, зокрема, від складності виконавчого провадження, суми та характеру, що визначено судом. Обставини, які зумовлюють надання відстрочки виконання рішення суду повинні бути об`єктивними, непереборними, іншими словами - виключними обставинами, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення. Отже, питання щодо надання відстрочки виконання рішення суду повинно вирішуватися господарськими судами із дотриманням балансу інтересів сторін, які приймають участь у справі.
Так, в  обґрунтування наявності обставин, які ускладнюють (унеможливлюють) виконання рішення господарського суду Харківської області у справі №922/3903/23, заявник вказує на те,  що фінансування господарської діяльності КП “Харківські теплові мережі” здійснюється за рахунок платежів від надання послуг з постачання теплової енергії та гарячої води населенню, підприємствам, установам і організаціям. На фінансовий стан відповідача негативно вплинула військова агресія, так за період воєнного стану значно збільшилася заборгованість споживачів за теплову енергію.  Прийняті у період воєнного стану у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України деякі нормативні акти негативно вплинули на фінансовий стан підприємства. Так, постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2022 № 206 “Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану” (із змінами та доповненнями) заборонено до припинення чи скасування воєнного стану в Україні припинення/зупинення надання житлово-комунальних послуг у разі їх не оплати або оплати не в повному обсязі послуги населенням в територіальних громадах, що розташовані, зокрема, на територіях, на яких ведуться бойові дії (територіях можливих бойових дій, активних бойових дій, активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси) або тимчасово окупованих Російською Федерацією, відповідно до переліку, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій (до дати припинення можливості бойових дій, завершення бойових дій, завершення тимчасової окупації).  Харківська міська територіальна громада згідно Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих територій, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309, з 24.02.2022 по 14.09.2022 відносилась до території активних бойових дій, а з 15.09.2022 відноситься до території можливих бойових дій, тобто територій, на яких до припинення чи скасування воєнного стану в Україні заборонено припинення/зупинення надання житлово-комунальних послуг населенню.
Виконавчий комітет Харківської міської ради рішенням від 08.06.2022 № 163 “Про деякі питання оплати житлово-комунальних та транспортних послуг в умовах воєнного стану” зобов`язав комунальні підприємства, які надають житлово-комунальні послуги на території міста Харкова, здійснити заходи щодо припинення стягнення плати за надані послуги фізичним особам громадянам України – споживачам за теплову енергію, послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води за період з 24 лютого 2022 року до 31 травня 2022 року включно. У зв`язку з цим вартість послуг з постачання теплової енергії та постачання гарячої води категорії споживачів “населення” за період з 24.02.2022 по 31.05.2022 не нарахована.
З урахуванням того, що питома вага теплової енергії, що споживається населенням, складає 95,5% від загального обсягу теплової енергії, що КП “Харківські теплові мережі” постачає споживачам, зазначені нормативні акти на законодавчому рівні унеможливлюють виконання КП “Харківські теплові мережі” зобов`язань за укладеними господарсько-правовими угодами та позбавляють підприємство джерела погашення штрафних санкцій, які нараховують підприємству його контрагенти.
Крім того, на теперішній час існує величезна заборгованість з різниці в тарифах, що підлягає компенсації з державного бюджету, у зв`язку із встановленням тарифів на теплову енергію, послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води для окремих категорій споживачів (“населення”, “бюджетні організації”) нижче економічно обґрунтованих. Так, територіальною комісією з питань узгодження заборгованості з різниці в тарифах, утвореною Харківською військовою адміністрацією, для реалізації положень Закону України “Про заходи, спрямовані на врегулювання заборгованості теплопостачальних підприємств централізованого водопостачання та водовідведення” від 03.11.2016 № 1730-VIII з урахуванням змін, внесених Законом України “Про особливості регулювання відносин на ринку природного газу та у сфері теплопостачання під час дії воєнного стану та подальшого відновлення їх функціонування”, за період з 01.06.2021 по 30.06.2025 для КП “Харківські теплові мережі” узгоджено різницю в тарифах на теплову енергію, послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води на загальну суму 15,2 млрд грн.
Заявник посилається на важкий фінансовий стан підприємства, де станом на 30.06.2025 сума збитків становить 10,3 млрд грн., посилаючись на баланс підприємства. 
Розглянувши матеріали справи, судова колегія зазначає, що доводи заявника підтверджені наявними у матеріалах справи документами, зокрема,   балансом (звіт про фінансовий стан) на 30.06.2025, витягом  з наказу Міністерства енергетики України від 15.07.2024 року № 259 “Про визнання підприємства паливно – енергетичного комплексу критично важливим для функціонування економіки та забезпечення життєдіяльності населення в особливий період (Протокол № 30), довідкою  про заборгованість за теплову енергію, довідка про кількість теплової енергії, відпущеної КП “Харківські теплові мережі” споживачам за 2024 рік. 
Згідно  довідки  про заборгованість за спожиту теплову енергію станом на 01.02.2022,  загальна сума заборгованості споживачів за теплову енергію складала 5, 3 млрд.грн, у тому числі населення 4, 5млрд.грн, станом на 01.05.2025 загальна сума заборгованості споживачів за спожиту теплову енергію складає 9, 2 млрд.грн, у тому числі населення 7,9млрд.грн, бюджетних установ 56, 7 млн. грн, госпрозрахункових підприємств 598, 9 млн.грн, заборгованість місцевого та державного бюджету з компенсації пільг 80, 9 млн.грн.
У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України      Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022      введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022, який є продовженим до теперішнього часу.
Згідно із Переліком територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, затверджених Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 №309 із змінами, Харківська територіальна громада увійшла до означеного переліку.
З початком введення в Україні воєнного стану Харківська територіальна громада, на території якої розташовано Комунальне підприємство "Харківські теплові мережі" з перших днів знаходилась в зоні активних бойових дій.
Підприємство боржника належить до комунальної власності територіальної громади міста Харкова та відповідно до мети діяльності, передбаченої Статутом, забезпечує задоволення суспільних потреб населення, підприємств, установ і організацій, незалежно від форм власності у якісній тепловій енергії при найменших витратах. Предметом статутної діяльності КП "Харківські теплові мережі" та відповідно основними видами господарської діяльності підприємства є виробництво, транспортування, розподіл та реалізація теплової енергії усім групам споживачів за тарифами, що регулюються відповідно до чинного законодавства.
Фінансування господарської діяльності КП  "Харківські теплові мережі"      здійснюється за рахунок платежів від надання послуг з постачання теплової енергії та гарячої води населенню, підприємствам, установам і організаціям.
Незадовільний фінансовий стан боржника підтверджується балансом підприємства станом на 30.06.2025, відповідно до якого сума збитків становить 10, 3 млрд грн.
Відповідач посилається на те, що враховуючи тяжкий фінансовий стан підприємства, постійні обстріли об`єктів відповідача, негайне виконання рішення Господарського суду Харківської області у справі   унеможливить своєчасне відновлення об`єктів критичної інфраструктури внаслідок їх руйнування через обстріли.
Зокрема, від   початку повномасштабної агресії Російської Федерації, через активні бойові дії та обстріли території міста Харкова, в тому числі об`єктів критичної інфраструктури, було пошкоджено понад 177 об`єктів підприємства, у тому числі об`єкти критичної інфраструктури. Зокрема неодноразово були пошкоджені ТЕЦ-3, ТЕЦ-4, 44 котельні, 46 центральних теплових пунктів, 7 індивідуальних теплових пунктів, 3 насосні станції, понад 20 км теплових мереж, 5 адміністративних будівель та ін., які знаходяться у господарському віданні підприємства. За попередніми підрахунками вартість пошкодженого майна сягає 2 млрд гривень. Тому KП «Харківські теплові мережі» у першу чергу необхідно вирішувати питання ліквідації наслідків обстрілів, відновлення об`єктів теплопостачання та надання послуг. З метою децентралізації системи теплопостачання та забезпечення споживачів послугами з постачання теплової енергії та гарячої води підприємство закуповує та встановлює модульні котельні, які потребують значних грошових вкладень.
Також,       постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2022 №206 "Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану"      до припинення чи скасування воєнного стану в Україні заборонено нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/ або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги; припинення/зупинення надання житлово-комунальних послуг населенню у разі їх не оплати або оплати не в повному обсязі.
Виконавчий комітет Харківської міської ради рішенням від 08.06.2022 №163 "Про деякі питання оплати житлово-комунальних та транспортних послуг в умовах воєнного стану" зобов`язав комунальні підприємства, які надають житлово-комунальні послуги на території міста Харкова, здійснити заходи щодо припинення стягнення плати за надані послуги фізичним особам громадянам України - споживачам за теплову енергію, послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води за період з 24.02.2022 до 31.05.2022 включно.
Виходячи з обставин даної справи, судова колегія зазначає, що негайне стягнення коштів з відповідача навіть якщо і може забезпечити виконання рішення у даній справі, однак, з великою вірогідністю не буде сприяти ефективному відновленню та може порушити господарську діяльність боржника, яка направлена на забезпечення вирішення соціально важливих питань населення та відновлення нормального життя людей в найбільш постраждалих від військової агресії районах України, або зможе призвести до банкрутства підприємства боржника, що також не бути сприяти можливості виконання рішення у справі.
Інститут відстрочення судового рішення існує як раз для того, щоб з урахуванням фінансового стану боржника та стягувача, пропорційності їх інтересів, об`єктивності та винятковості обставин, що ускладнюють або виключають можливість негайного виконання судового рішення, надати можливість боржнику виконати свій обов`язок не ставши при цьому банкрутом у силу тих скрутних обставин, які наразі виникли через війну.
Відповідно до частини 1      статті 1 Закону України "Про особливості регулювання відносин на ринку природного газу та у сфері теплопостачання під час дії воєнного стану та подальшого відновлення їх функціонування" від 29.07.2022 №2479-IX, протягом дії воєнного стану в Україні та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, забороняється підвищення для всіх категорій споживачів тарифів на теплову енергію (її виробництво, транспортування та постачання) і послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води.
З 27.07.2023 дія мораторію згідно з частиною 1      статті 1 Закону №2479      зберігається щодо підвищення тарифів на теплову енергію (її виробництво, транспортування та постачання) для населення, послуги з постачання теплової енергії для населення та постачання гарячої води для населення.
Відповідач застосовує тарифи з урахуванням вказаного законодавчого обмеження.
Господарська діяльність позивача полягає у торгівлі газом через місцеві (локальні) трубопроводи. Предметом статутної діяльності КП "Харківські теплові мережі" та відповідно основними видами господарської діяльності підприємства є виробництво, транспортування, розподіл та реалізація теплової енергії усім групам споживачів за тарифами, що регулюються відповідно до чинного законодавства.
Відповідач в тяжких умовах воєнного стану виконує вкрай важливу роль у життєдіяльності міста Харкова та частини населених пунктів Харківської області, забезпечуючи життєво необхідними послугами з постачання теплової енергії та гарячої води об`єкти соціальної сфери, сфери охорони здоров`я, військові об`єкти, житлові будинки, суб`єктів господарювання.
Поряд з цим, відповідач продовжує здійснювати господарську діяльність саме в зоні активних бойових дій та зазнав значної шкоди внаслідок руйнування об`єктів енергетичної інфраструктури та необхідність їх відновлення для забезпечення життєдіяльності міста Харкова. Разом з тим, на підставі постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Положення про покладення спеціальних обов`язків на суб`єктів ринку природного газу для забезпечення загальносуспільних інтересів у процесі функціонування ринку природного           газу щодо особливостей постачання природного газу виробникам теплової енергії           та бюджетним установам" від 19.07.2022 № 812 (із змінами           та доповненнями), починаючи з вересня 2023 року всі кошти, які надійшли до КП "Харківські теплові           мережі" від споживачів у вигляді плати за теплову енергію та послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води, через відкриті           у органах Казначейства небюджетні рахунки щоденно перераховуються органами Казначейства о 17-й годині згідно з таким розподілом: 65 відсотків – на небюджетний  рахунок ТОВ "Газопостачальна компанія "Нафтогаз Трейдинг", відкритий           в органі Казначейства; - 35 відсотків - на           небюджетний рахунок підприємства,           відкритий в органах Казначейства для проведення платежів. 
Тобто тільки 35% коштів, що           надійшли від споживачів, підприємство відповідача може використовувати на власні потреби:           виплату заробітної плати, сплату податків та обов`язкових платежів, ремонтні           роботи та роботи з ліквідації наслідків руйнування генеруючого та мережного обладнання, спричинених ракетними обстрілами, здійснювати розрахунки за енергоносії, воду, використані матеріали тощо.
В умовах військової агресії Російської Федерації та постійних обстрілів об`єктів критичної інфраструктури майже всі кошти підприємства спрямовуються на забезпечення відновлення та сталої роботи обладнання для забезпечення споживачів послугами з постачання теплової енергії та постачання гарячої води.
Відтак, судова колегія зазначає, що  відповідачем надано достатні докази та наведено переконливі аргументи, які свідчать, що його фінансовий стан і зазначені у заяві обставини ускладнюють негайне виконання рішення у цій справі.
Вирішуючи питання про відстрочку виконання рішення, суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи.
При цьому, надання відстрочки не звільняє від виконання судового рішення і спрямоване на зменшення негативних наслідків для боржника при одночасному досягненні інтересу для кредитора, оскільки сприяє в повному обсязі виконанню судового рішення.
Матеріали справи не містять та стягувачем не надано суду будь-яких доказів того, що у випадку надання відстрочки, він зазнає збитків або це іншим чином негативно позначиться на можливості ведення ним власної діяльності.
На думку суду апеляційної інстанції, заходи з примусового виконання рішення не призведуть до його реального та швидкого виконання в натурі, а лише погіршать і без того скрутне майнове становище підприємства та створять реальну загрозу повного зупинення виробничої діяльності, з доведенням до стану банкрутства.
Колегія суддів звертає увагу на те, що надання відстрочки виконання рішення є виключним заходом, який має застосовуватись лише за наявності поважних причин та при найменшій шкоді кредитору. 
При цьому, затримка у виконанні рішення не повинна надто тривалою та бути такою, що порушує саму сутність права, яке захищається п. 1 ст. 6 Конвенції (див. рішення у справі «Іммобільяре Саффі проти Італії», заява №22774/93, п. 74, ЄСПЛ 1999-V). За практикою Суду в окремих справах проти України було встановлено, що короткі затримки, менші ніж один рік, не вважаються настільки надмірними, щоб піднімати питання про порушення п. 1 ст. 6 Конвенції (див. «Корнілов та інші проти України», заява №36575/02, ухвала від 7 жовтня 2003 року; тривалість виконання - вісім місяців). І навіть, два роки та сім місяців, не визнавались надмірними і не розглядалися, як такі, що суперечить вимогам розумного строку, передбаченого ст. 6 Конвенції (див. ухвалу від 17 вересня 2002 року у справі «Крапивницький та інші проти України», заява №60858/00). Отже, для з`ясування обставин чи є період виконання рішення надмірно тривалим, варто звернути увагу на особливі обставини кожної справи.
Колегія суддів вважає, що відстрочка виконання рішення для боржника в даному випадку не є інструментом ухилення від виконання рішення, боржник лише намагається через існування певних обставин, які таке виконання ускладнюють, забезпечити повне виконання рішення та остаточне погашення заборгованості перед стягувачем.
У даній  справі відстрочка виконання рішення суду здійснюється з метою недопущення погіршення економічної ситуації боржника, а також з метою недопущення невиконання рішення суду на користь кредитора. Тобто, справедливий баланс інтересів сторін у цій справі дотриманий.
На думку колегії суддів, відстрочення виконання рішення суду не порушить баланс інтересів сторін, оскільки підприємство відповідача з самого початку військової агресії знаходилося поблизу зони проведення активних воєнних дій, що є загальновідомим фактом,  відповідачу  завдана значна шкода і має місце втрата потужностей. 
Дійсно військова агресія проти України та правовий режим військового стану в країні однаково негативно впливають на обидві сторони цього спору, однак відповідач свою заяву про відстрочення обґрунтовував конкретними обставинами, зокрема тим, що він тривалий час здійснював та продовжує здійснювати господарську діяльність поблизу зони активних бойових дій та зазнав значної шкоди внаслідок руйнування приміщень товариства і втрату потужностей.
За таких обставин, у справі, яка розглядається, відповідачем надано достатні докази та наведено переконливі аргументи, які свідчать, що зазначені у заяві  обставини ускладнюють негайне виконання рішення у цій справі з урахуванням соціально важливої діяльності та необхідності забезпечення господарської діяльності з постачання теплової енергії.
Крім того, колегія суддів вважає, що в даному випадку важливим питанням є не тільки з`ясування обставин, що дійсно ускладнюють негайне виконання рішення суду, а й чи надасть таке відстрочення можливість відповідачу ефективно відновити господарську діяльність, з урахуванням першочергової необхідності вирішення в країні проблем із забезпеченням населення тепловою енергією, а також в подальшому виконати ухвалене у справі рішення суду.
Згідно зі  статтею 86 ГПК   України  суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Враховуючи вище викладене, оцінивши як доводи боржника, так і доводи кредитора, суд апеляційної інстанції  дійшов висновку  про часткове задоволення заяви і надання відстрочки виконання рішення господарського суду Харківської області від 08.09.2025 року на 6 місяців до 08.03.2026 року і це не порушує принципу збалансованості інтересів сторін.
Отже,  судова колегія приходить до висновку про часткове задоволення апеляційної скарги. 
Відповідно до приписів статті 275 Господарського процесуального кодексу України, Суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право, зокрема,  залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення; скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення;
Стаття 277 Господарського процесуального кодексу України встановлює  підстави для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення.
Так, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: не з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи; порушення  норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. ( ч.2 ст.277 ГПК України)
В даному випадку судом першої інстанції було не правильно застосовано норми процесуального  права,   у  зв`язку з чим,  ухвала  по справі підлягає скасуванню, а заява про відстрочку виконання рішення по справі підлягає частковому задоволенню.
          Керуючись ст. ст.  255,   269,  275, 277,   282  Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1.Апеляційну скаргу КП "Харківські теплові мережі"  –   задовольнити частково.  
2.Ухвалу     господарського суду Харківської   області від "29" вересня 2025 р.  у справі № 922/3903/23 –    скасувати.
3.Задовольнити частково  заяву КП "Харківські теплові мережі" вх. № 21695 від 19.09.2025 про відстрочку виконання рішення по справі №922/3903/23 від 08.09.2025.  
4.Відстрочити виконання рішення господарського суду Харківської області від 08.09.2025  у справі № 922/3903/23  на 6 місяців  до 08.03.2026.  
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття   і може бути оскаржена  у касаційному порядку  до Верховного Суду у строк протягом двадцяти днів  з дня її проголошення, який обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повна постанова складена 21.11.2025.

Головуючий суддя                                                                    О.І. Склярук

Суддя                                                                                           Р.А. Гетьман  

Суддя                                                                                           П.В. Тихий