08.01.2026 
Провадження №2/389/947/25
ЄУН 389/3104/25

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 січня 2026 року Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:
головуючого судді - Берднікової Г.В.,
при секретарі – Іваніні В.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Знам`янка Кіровоградської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача - адвокат Новіков О.М. звернувся до суду з даною позовною заявою в якій позивач просить визнати йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили.
Вимоги обгрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача – ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після смерті останньої відкрилась спадщина, яка складається із житлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
21 серпня 2025 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області з питанням оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_4 , та отримав роз`яснення про те, що оскільки він у встановлений строк не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, а тому вважається таким, що спадщину не прийняв. 
У встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини позивач не звернувся оскільки важко переживаючи смерть матері у нього погіршилось здоров`я, а саме на фоні аварії, яка трапилась у 2010 році у позивача почала боліти голова, серце, також дало ускладнення на ногу, а саме він почав погано пересуватись, ходив за допомогою милиці, в лікарню не звертався, лікувався вдома.
Крім того, позивач просив врахувати незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та зверненням до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Тим більш, що з моменту введення воєнного стану, строк подання заяви про прийняття спадщини збільшено на 4 місяці. 
Враховуючи вищезазначене, позивач просить задовольнити подану позовну заяву. 
Позивач та його представник – адвокат Новіков О.М. у судове засідання не з`явились, останній подав заяву, в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив розглядати справу за його відсутності та відсутності позивача.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала заяву в якій позовні вимоги визнала в повному обсязі, розгляд справи просила провести без її участі.
Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином у розумінні положень п.п.3,4 ч.8 ст.128 ЦПК України. Про причини неявки суду не повідомила, відзив не подала, клопотання про розгляд справи за її участю суду не надходили.
Вивчивши заяви сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Судом встановлено, що згідно з даними копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 (заповненого російською мовою), ІНФОРМАЦІЯ_3 народився позивач - ОСОБА_1 , його матір`ю значиться – ОСОБА_5 (а.с.5).
Із свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позтвача -  ОСОБА_4 померла (а.с.8).
Відповідно до Державного акта на право приватної власності на землю серії ІІІ-КР №041879, за життя, ОСОБА_6 належала земельна ділянка з кадастровим № 3522281900:02:000:0231, площею 5,32 га, яка розташована на території Іванковецької сільської ради (а.с.14).
За життя, на підставі договору купівлі-продажу від 25 листопада 1997 року, ОСОБА_4 належав житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.9).
З копії спадкової справи, заведеної 22 травня 2025 року за №31/2025, наданої на виконання ухвали суду, вбачається, що після смерті ОСОБА_4 із заявами про прийняття спадщини до нотаруса звернулись її онуки: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (а.с.65-94).
Довідка видана виконавчим комітетом Знам`янської міської ради Кропивницького району Кіровоградської області свідчить про те, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 . Станом на 20 січня 2025 року відомості про склад інших зареєстрованих осіб, у тому числі малолітніх та неповнолітніх дітей, недієздатних чи обмежено дієздатних осіб у вищевказаній квартирі відсутні (а.с.118). 
Роз`ясненням нотаріуса повідомлено позивача про те, що він вважається таким, що не прийняв спадщину, так як в шестимісячний строк з часу відкриття спадщини до нотаріальної контори заяву не подав, разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини не проживав. Нотаріусом запропоновано звернутись до суду для вирішення питання стосовно додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4 (а.с.6-7).
Відповідно до ст.1217 Цивільного кодексу України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
За загальним правилом положення про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою,
Відповідно до положень статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, що кореспондується з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування».
Відповідно до статті 3 ЦК України серед загальних засад цивільного законодавства є: принцип неприпустимості позбавлення права власності, крім випадків встановлених Конституцією України та законом; справедливість, добросовісність та розумність.
Статтею 41 Конституції України передбачено: «Кожен має право володіти користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.
Право приватної власності є непорушним. Підставою виникнення права приватної власності є також успадкування майна, що базується на правонаступництві.
Цивільний процесуальний кодекс України у статті 1 закріплює, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно зі ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколів до неї про захист прав людини і основоположних свобод із змінами та доповненнями, внесеними Протоколом № 11 від 11 травня 1994 року, який діє для України з 11 вересня 1997 року та прецедентної практики Європейського суду з прав людини, кожна фізична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Виходячи з рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13 червня 1979 року, стаття 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнає право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.
За змістом положень книги 6 ЦК України, спадкове право захищає власність фізичних осіб. Позивач пов`язаний зі спадкодавцем кровним спорідненням. Усі права та обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини в розумінні ст.1 Першого протоколу до Конвенції, становитиме майно позивача, виходячи із законодавчого визначення спадкових правовідносин, суб`єктом яких є позивач.
Відтак, оскільки позивач є спадкоємцем першої черги за законом, суд вважає, що причина пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, є поважною, при тому незначною, позовні вимоги обґрунтовані та доведені, а тому вважає за можливе визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. 
На підставі викладеного та керуючись 4,12,13, 81,89, 141,142, 200, 223, 259, 263 -265, 354 ЦПК України суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , строком в три місяці, який обчислювати з дня наступного після набрання рішенням суду законної сили.
На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду.
Позивач – ОСОБА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 .
Відповідач – ОСОБА_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідач – ОСОБА_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 .

Суддя Г.В. Берднікова