ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ  ІМЕНЕМ УКРАЇНИ	

27 листопада 2025 року 	Справа № 420/19739/25  	
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді	Царікової О.В., 	 	
за участі секретаря судового засідання	Осуховської Ж.С. 	 	
за участі: 	 	 	
представника позивача 	Хлистуна Р.В. 	 	
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (65062, м. Одеса, вул. Артура Савельєва, буд. 6; ЄДРПОУ 40199728) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) про зобов`язання привести об`єкт до первинного стану,-

УСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 , в якому позивач просить:
- зобов`язати ОСОБА_1 привести об`єкт за адресою: АДРЕСА_2 до первинного стану відповідно до технічного паспорту від 02.10.2017 та знести самочинно прибудовану металеву конструкцію на рівні другого поверху об`єкту нерухомого майна.
В обгрунтування позову позивач зазначає, що відповідно до ст. 41 Закону № 3038-VI та положень Порядку № 553, в межах наданих повноважень, на підставі направлення для проведення позапланового заходу № 000026 від 20.11.2024 головними спеціалістами інспекційного відділу № 1 Управління Чернявською В.О. та Найком В.Г. з 27.11.2024 по 10.12.2024 проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті за адресою: АДРЕСА_2 . Під час проведення перевірки встановлено, що за адресою: АДРЕСА_3 , ОСОБА_1 виконуються будівельні роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_4 , шляхом прибудови до зовнішньої стіни вказаної квартири на другому поверсі конструкції, яка являє собою каркас з металевого профілю, з`єднаного зварним методом. Вказана конструкція може нести загрозу, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я мешканців та відвідувачів зазначеного будинку, у зв`язку з можливим руйнуванням конструктивних елементів внаслідок зазначеної реконструкції узгоджених проєктних розрахунків міцності, надійності, довговічності. Таким чином, замовником будівництва було виконано будівельні роботи з реконструкції вищевказаної квартири за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 без належно розробленої та затвердженої проектної документації. Відповідно до Реєстру будівельної діяльності, відсутні відомості щодо реєстрації документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_2 . 25.12.2024 уповноваженою посадовою особою Управління винесено постанову № 021/24 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, передбаченого ч. 5 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у розмірі 10 200 (десять тисяч двісті) гривень. Також, під час повторного виїзду на місце за адресою: АДРЕСА_3 встановлено, що до теперішнього часу виявлені попередньою перевіркою порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності відповідачем усунуті не були, а саме не отримано документи, що дають право на виконання будівельних робіт за адресою: прав АДРЕСА_2 , в термін до 10.02.2025. За результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення, посадовою особою Управління винесено постанову по справі про адміністративні правопорушення від 02.05.2025 № 016/25 про накладення штрафу правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 16.07.2025 адміністративну справу № 420/19739/25 за позовом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 , про зобов`язання ОСОБА_1 привести об`єкт за адресою: АДРЕСА_2 до первинного стану відповідно до технічного паспорту від 02.10.2017 та знести самочинно прибудовану металеву конструкцію на рівні другого поверху об`єкту нерухомого майна передано на розгляд до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.08.2025 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи. 
18.08.2025 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через систему "Електронний суд" надійшла заява від Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про заперечення проти розгляду справи №420/19739/25 за правилами спрощеного позовного провадження (вх.№43297/25).
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.08.2025 заяву Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про заперечення проти розгляду справи №420/19739/25 за правилами спрощеного позовного провадження задоволено. Суд перейшов зі спрощеного позовного провадження до розгляду справи №420/19739/25 за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 09 вересня 2025 року о 14:30, у приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду за адресою: м. Дніпро, вул. Академіка Янгеля, 4, зала № 12.
Протокольною ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.09.2025 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, оголошено перерву в підготовчому засіданні до 30.10.2025.
11.09.2025 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через систему "Електронний суд" надійшло клопотання (вх.№48096/25) від Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про приєднання до матеріалів справи копії постанови про відкриття ВП №77359388 від 03.03.2025, копії постанови про закінчення ВП №77359388 від 11.08.2025, копії постанови про відкриття ВП № 78699630 від 30.07.2025.
28.10.2025 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через систему "Електронний суд" надійшло клопотання (вх.№57312/25) від Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про приєднання до матеріалів справи копію постанови про закінчення ВП № 78699630 від 24.09.2025.
Протокольною ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.10.2025 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 27.11.2025.
Представник позивача в судовому засіданні, призначеному на 27.11.2025, позовні вимоги підтримав, просив задовольнити позов з підстав, зазначених в позовній заяві.
Представник відповідача в судове засідання, призначеному на 27.11.2025, не з`явився. Про місце та час проведення судового засідання був належно повідомлений.
Заслухавши пояснення, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає таке.
Згідно матеріалів справи вбачається, що відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна ОСОБА_1 набув право власності на квартиру АДРЕСА_5 , загальною площею 41,6 кв.м., житловою площею 14,4 кв.м., на підставі договору купівлі-продажу № 1623 від 03.10.2019. 
Відповідно до технічного паспорту, виготовленого ФОП ОСОБА_2 від 02.10.2017, вказана квартира складається з 2-ох кімнат (загальною площею 14,4 кв.м.), кухні (площею 9,3 кв.м.), санвузлу (площею 3,0 кв.м.), та обладнана балконом (терасою) площею 14,9 кв.м.
Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради направлено на адресу Міністерства розвитку громад та територій України висновок Комісії Управління щодо розгляду звернень фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 09.09.2024 № 871 для прийняття рішення щодо здійснення позапланового заходу державного контролю на підставі звернення ОСОБА_3 від 29.08.2024 (вх. № 01-10/129-3/Г від 29.08.2024) про порушення вимог містобудівного законодавства на об`єкті за адресою: АДРЕСА_6 . 
Міністерство розвитку громад та територій України листом від 13.11.2024 № 21105/30/10-24 направило наказ від 11.11.2024 № 1305 «Про погодження здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю».
Відповідно до ст. 41 Закону № 3038-VI та положень Порядку № 553, на підставі направлення для проведення позапланового заходу № 000026 від 20.11.2024 головними спеціалістами інспекційного відділу № 1 Управління Чернявською В.О. та Найком В.Г. з 27.11.2024 по 10.12.2024 проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті за адресою: АДРЕСА_2 .
Під час проведення перевірки встановлено, що за адресою: АДРЕСА_3 , ОСОБА_1 виконуються будівельні роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_4 , шляхом прибудови до зовнішньої стіни вказаної квартири на другому поверсі конструкції, яка являє собою каркас з металевого профілю, з`єднаного зварним методом. 
Відповідно до Реєстру будівельної діяльності, відсутні відомості щодо реєстрації документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_2 .
21.11.2024 позивач направив листа №01-10/129-ЗГ відповідачу з вимогою надати: 1. правоустановчі документи на вказаний об`єкт; 2. технічний паспорт інвентаризації нерухомого майна за вищевказаною адресою; 3. дозвільні документи на проведення будівельних робіт; 4. вихідні дані для проектування об`єкту; 5. розроблену та затверджену належним чином проектну документацію; 6. експертизу проектної документації; 7. документи, які підтверджують забезпечення авторського та технічного нагляду, та з вимогою прибути 27.11.2024 об 11.00; 03.12.2024 об 11.00; 10.12.2024 об 11.00 на об`єкті будівництва.
Вищевказані документи не були надані відповідачем.
Так, за результатами заходів державного архітектурно-будівельного контролю Управлінням було складено: 
- акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 10.12.2024 № 000026; 
- протокол від 10.12.2024 про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до ч. 5 ст. 96 Кодекс України про адміністративні правопорушення; 
- припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 10.12.2024 № 020/24.
Вищезазначені матеріали перевірки були направлені ОСОБА_1 за вищевказаною адресою.
Відповідно до вищевказаного припису від 10.12.2024 № 020/24 ОСОБА_1 зобов`язано усунути порушення вимог містобудівного законодавства в термін до 10.02.2025 шляхом отримання документів, які надають право на виконання будівельних робіт, або демонтувати самочинно побудовані металеві конструкції та привести віконний отвір у відповідність до технічного паспорту від 02.10.2017.
25.12.2024 уповноваженою посадовою особою Управління винесено постанову №021/24 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, передбаченого ч. 5 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у розмірі 10 200 (десять тисяч двісті) гривень.
З метою перевірки виконання ОСОБА_1 вимог припису від 10.12.2024 № 020/24 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, на підставі наказу Управління від 01.04.2025 № 01-13/30 ДАБК, наказу Міністерства розвитку громад та територій України від 24.03.2025 № 546 «Про погодження здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю, направлення для проведення позапланового заходу № 000023 від 01.04.2025 зі строком дії з 07.04.2025 до 18.04.2025, відповідно до п. 7 Порядку 553, Управлінням було проведено повторно позапланову перевірку.
Під час повторного виїзду на місце за адресою: АДРЕСА_3 встановлено, що до теперішнього часу виявлені попередньою перевіркою порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності гр. усунуті не були.
В результаті повторної перевірки Управлінням було складено:
-акт від 18.04.2025 № 000023 складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності;
- протокол від 18.04.2025 про адміністративне правопорушення у містобудівної діяльності відповідно до ч. 1 ст. 188-42 Кодексу України адміністративні правопорушення.
За результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення, посадовою особою Управління винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення від 02.05.2025 № 016/25 про накладення штрафу правопорушення у сфері містобудівної діяльності, передбачене ч. 1 ст. 18 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у сумі 13600,00 грн.
Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем були сплачені вищезазначені штрафи, про що свідчать постанови про закриття виконавчого провадження ВП №77359388 від 11.08.2025 та ВП № 78699630 від 24.09.2025.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.
Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2017 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI), який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Відповідно до вимог статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 №687-XIV, для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно- будівельного контролю.
Згідно з частиною 1 статті 41Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (суб`єктами містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено у Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 (далі - Порядок №533).
Пунктом 2 зазначеного Порядку №553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.
Вказаним Порядком №553 визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.
Так, відповідно до пункту 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Згідно з пунктами 6, 7 Порядку №553, плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, виявлення факту самочинного будівництва об`єкта.
Пунктом 16 зазначеного Порядку №533 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
Відповідно до пункту 17 Порядку №553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.
Згідно з пунктом 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Виходячи з аналізу наведених правових положень, суд дійшов висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
З матеріалів справи вбачається, що на підставі направлення для проведення позапланового заходу № 000026 від 20.11.2024 головними спеціалістами інспекційного відділу № 1 Управління Чернявською В.О. та Найком В.Г. з 27.11.2024 по 10.12.2024 проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті за адресою: АДРЕСА_2 .
У ході перевірки встановлено порушення ОСОБА_1 пункту 1 частини 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме встановлено факт виконання будівельних робіт без дозвільних документів, про що було зафіксовано в акті від 10.12.2024 №000026 та видано припис про усунення виявлених порушень від 10.12.2024.
Згідно з частиною першою статті 34 Закону № 3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після, зокрема, подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до статті 38 Закону № 3038-VI у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.
У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.
За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.
У разі неможливості виконання рішення суду особою, яка здійснила таке самочинне будівництво (смерть цієї особи, оголошення її померлою, визнання безвісно відсутньою, ліквідація чи визнання її банкрутом тощо), знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється за рішенням суду за рахунок коштів правонаступника або за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету та в інших випадках, передбачених законодавством.
Згідно статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеної Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».
ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», встановлено визначення таких понять як нове будівництво, реконструкція, технічне переоснащення діючих підприємств, реставрація, капітальний ремонт.
Відповідно до п. 3.2. ДБН А. 2.2.-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» будівництво - це нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва.
Пунктом 3.21. ДБН А. 2.2.-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» встановлено, що реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукту, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкту в цілому або його частини (за умови автономності).
Відповідно до статті 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та ДСТУ-Н.Б.В. 1.2.-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва» даний об`єкт будівництва/реконструкції відноситься до категорії об`єктів з незначними наслідками (СС1).
Відповідно до п.1 частини першої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 13 Постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011р. №466 «Про деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», замовник має право виконувати будівельні роботи після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Вимогами статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011р. встановлено, що право на виконання підготовчих та будівельних робіт, на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), надається після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт до органів архітектурно-будівельного контролю.
Згідно інформації Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради в Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівельних об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутня інформація щодо реєстрації документів, які дають право на виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_6 . 
Згідно ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» дата прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експуатації або видачі сертифіката. Експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачене законодавством) в експлуатацію, забороняється.
Вищевикладене свідчить, що прибудова спірного балкону є реконструкцією квартири за адресою: АДРЕСА_2 , що здійснена без дозвільних документів, висновків компетентних органів, які підтверджували додержання забудовником при будівництві архітектурних, будівельних, екологічних, санітарних, протипожежних та інших норм, що ставить під загрозу надійність та безпечність експлуатації такого об?єкта.
Разом з цим, згідно з вимогами п.8.14 ДБН В.3.2-2-2009 "Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт" при проектуванні реконструкції, капітальних ремонтів і перепланувань окремих квартир заборонено улаштування нових і розширення існуючих балконів і лоджій, їх скління.
Одночасно, зазначеним пунктом визначено, що при проектуванні реконструкції житлових будинків допускається зміна їх фасадів, яка повинна носити системний характер, єдиний для всього будинку.
Таким чином, прибудова балконів житлового будинку можлива тільки у складі проектних рішень реконструкції його фасаду в цілому, які повинні не порушувати зовнішній архітектурний вигляд будівлі.
Згідно п. 9.3 ДБН В.3.2-2-2009 при проектуванні реконструкції і капітального ремонту житлових будинків або їх частин повинні бути враховані результати інженерно-геологічних вишукувань і обстежень технічного стану конструкцій. При цьому конструктивні системи повинні бути запроектовані з урахуванням вимог ДБН В. 1.2-14. Для розроблення конструктивних рішень висновок про технічний стан несучих конструкцій за матеріалами обстежень є обов`язковим.
Також, п. 9.11 ДБН В.3.2-2-2009 закріплено, що можливість реконструкції житлових будинків із надбудовами і прибудовами з розбиранням існуючих і влаштуванням нових перекриттів, стін і перегородок, виконанням нових прорізів у несучих конструкціях (фундаментах, стінах, перекриттях) повинна бути підтверджена розрахунком за несучою здатністю, стійкістю, тріщиностійкістю і деформативністю усіх несучих конструкцій і будинку в цілому.
Статтею 179 ЖК України передбачено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" до будівництва належить нове будівництво, реконструкція, реставрація та капітальний ремонт об`єкта архітектури, реконструкція існуючих будівель і споруд в цілому або їх окремих частин, в тому числі, квартир, є видом будівництва та повинна здійснюватися відповідно до проектної документації.
Статтею 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначене наступне: замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".
Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.
Проектна документація на реконструкцію приміщень в існуючому багатоквартирному житловому будинку повинна відповідати вимогам державних будівельних норм, нормативним вимогам державних наглядових органів із забезпечення стійкості будівель, надійності їх експлуатації, протипожежної безпеки, екологічних та санітарно-гігієнічних правил і норм.
Відповідно до абзацу 4 пункту 4 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 року № 572, власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків і гуртожитків мають право на переобладнання і перепланування житлових і підсобних приміщень, балконів і лоджій за відповідними проектами без обмеження інтересів інших громадян, які проживають у будинку, гуртожитку, з дозволу власника будинку (квартири), власника гуртожитку (житлового приміщення у гуртожитку) та органу місцевого самоврядування, що видається в установленому порядку.
Відповідно до ч. 2 ст. 383 ЦК України власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному житловому будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку.
Відповідно до п. 6 ст. 1 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія.
Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" власники квартир та нежитлових приміщень є співвласниками спільного майна багатоквартирного будинку.
Згідно з ч. 1 ст. 5 даного Закону спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників.
Відповідно до ч. 10 ст. 29 Закону України "Про планування та забудову територій" здійснення будівельних робіт на об`єктах містобудування без дозволу на виконання будівельних робіт або його перереєстрації, а також здійснення не зазначених у дозволі будівельних робіт вважається самовільним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно з законодавством.
Згідно ч.1ст. 369 ЦК України, співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.
Відповідно до ст. 19 ЦК України особа має право на самозахист свого цивільного права та права іншої особи від порушень і протиправних посягань. Самозахистом є застосування особою засобів протидії, які не заборонені законом та не суперечать моральним засадам суспільства. Способи самозахисту мають відповідати змісту права, що порушене, характеру дій, якими воно порушене, а також наслідкам, що спричинені цим порушенням. Способи самозахисту можуть обиратися самою особою чи встановлюватися договором або актами цивільного законодавства.
Відповідно до ч. 1 ст. 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.
Таким чином, реконструкція квартири за адресою: АДРЕСА_2 , в результаті якої було прибудовано балкон та змінено фасад житлового багатоквартирного будинку є самочинним будівництвом.
Згідно із ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право власності набувається у порядку, визначеному законом.
Частиною 2 ст. 319 ЦК України передбачено, що власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства.
В силу вимог ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.
За приписами ст. 152 ЖК України переобладнання і перепланування житлового будинку і житлового приміщення приватного житлового фонду, не потребує отримання документів, що дають право на їх виконання лише за умови, що такі не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування.
У відповідності до положень ч. 1 ст. 177 ЖК України громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування.
Згідно із п.7 «Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків», затверджених постановою КМУ від 08.10.1992 (зі змінами та доповненнями), власник та наймач (орендар) квартири, житлового приміщення у гуртожитку зобов`язаний: - дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; - не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, гуртожитку, порушують умови проживання громадян.
Пунктом 4 ч.1 ст. 7 Закону України «Про особливості здійснення прав власності у багатоквартирному будинку», визначено, що співвласники багатоквартирного будинку зобов`язані додержуватися вимог правил утримання багатоквартирного будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, санітарних норм.
Окрім цього, співвласники зобов`язані забезпечувати додержання вимог житлового і містобудівного законодавства щодо проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення приміщень або їх частин (п.6 ч.1. ст.7 Закону України «Про особливості здійснення прав власності у багатоквартирному будинку»).
Відповідно до пунктів 1.4.4 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 за № 927/11207 (далі - Правила) переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, порушення вимог протипожежної безпеки та засобів протипожежного захисту, не допускається. Перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що погіршує умови експлуатації і проживання всіх або окремих громадян у будинку або квартирі, не допускається.
Правилами визначено, що перепланування - до елементів перепланування жилих приміщень належать: перенесення і розбирання перегородок, перенесення і влаштування дверних прорізів, улаштування і переустаткування тамбурів, прибудова балконів на рівні перших поверхів багатоповерхових будинків.
Згідно з пунктом 1.4.5 вказаних Правил для одержання дозволу на переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень їх власник або уповноважена ним особа, наймач (орендар) приміщення за згодою його власника подають до органу місцевого самоврядування заяву про надання дозволу на переобладнання або перепланування та, у разі необхідності, можуть подаватися такі документи: копія свідоцтва на право власності або договору найму (оренди) приміщення; копія поповерхових планів, завірених в установленому порядку; проект переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, погоджений в установленому порядку; згода власників, співвласників (наймачів) або уповноважених ними осіб на переобладнання та перепланування приміщень, що перебувають у їх спільній власності.
Відповідно до пункту 1.4.6 Правил власник, наймач (орендар) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення, що припустив самовільне переобладнання або перепланування, що призводить до порушення конструктивних елементів або засобів протипожежного захисту, зобов`язаний за свій рахунок привести це приміщення до попереднього стану.
З вищенаведених законодавчих норм слідує висновок, що втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, переобладнання і перепланування приміщень у жилих будинках, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, без отримання дозвільних документів та згоди решти співвласників багатоквартирного житлового будинку заборонено.
Будівництво спірного балкону є втручанням в несуче-огороджувальні конструкції житлового будинку, в результаті проведеної реконструкції змінено зовнішній вигляд фасаду будинку, який було спроектовано за архітектурно-планувальними завданнями та носить системний характер єдиний для всього будинку.
Таким чином, при проведенні реконструкції всупереч вказаних вимог не отримано дозвільних документів, згоди балансоутримувача та решти співвласників багатоквартирного житлового будинку на проведення робіт.
У відповідності до ч. 7 ст. 376 ЦК України, у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил, суд може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила будівництво.
Відповідно до ст. 376 цього Кодексу вимоги про знесення самочинного будівництва інші особи можуть заявляти за умови доведеності факту порушення прав цих осіб самочинною забудовою.
Закон визначає підставу для знесення об`єкта будівництва - таке має бути здійснене самочинно. Крім того, закон визначає коло суб`єктів, які повинні здійснити демонтаж - особою, яка здійснила таке самочинне будівництво або за рахунок коштів правонаступника або за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету.
Відповідно до ст. 382 ЦК України квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання. Усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче - огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав.
Відповідно до п.6 ч.1ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія.
З наведеного вбачається, що фасадна стіна будинку є несуче-огороджувальною конструкцією будинку, а тому вона є спільним майном багатоквартирного будинку і порушення її експлуатації без дозволу співвласників порушує їх права та інтереси.
Отже, оскільки стіна як конструктивний елемент будинку - це спільна сумісна власність усіх власників квартир у багатоквартирному будинку, на будівництво балкону на несуче-огороджувальній стіні потрібна згода усіх власників квартир у багатоквартирному будинку.
Позивач та інші власники квартир у будинку за адресою: АДРЕСА_3 є співвласниками міжповерхових перекриттів, несуче-огороджувальної стіни.
Таким чином, дії з реконструкції, а саме влаштування балкону до квартири за адресою: АДРЕСА_2 у вказаному будинку порушують права та законні інтереси інших власників квартир як співвласників будинку за адресою: АДРЕСА_3 .
Відповідно до ч. 2ст. 383 ЦК України власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному житловому будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку.
Згідно із ст. 13 Конституції України власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству.
Відповідно до ч.1ст. 5 Закону України «Про особливості здійснення прав власності у багатоквартирному будинку» спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників.
Таким чином, самовільне збільшення квартири шляхом прибудови балкону не відповідає вимогам законодавства, оскільки несуче - огороджувальні конструкції будинку є спільним майном його співвласників, відтак, окремий співвласник не має права самостійно здійснювати вручання та їх зміну.
З урахуванням наведених норм закону здійснена реконструкція спірного балкону з втручанням в конструкції будинку, суперечить правам співвласників багатоквартирного будинку.
З огляду на вищезазначене, було здійснено самочинну реконструкцію балкону, без погодженої проектної документації та погодження з учасниками спільної власності, враховуючи відсутність в матеріалах справи дозволів на проведення будівельних робіт на зовнішній стіні багатоквартирного житлового будинку, а відтак, власник квартири, до якої прибудовано балкон зобов`язаний привести фасад будівлі в стан, що існував до проведення самочинного будівництва.
Беручи до уваги викладене, суд вважає за необхідне зобов`язати ОСОБА_1 привести об`єкт за адресою: АДРЕСА_2 до первинного стану відповідно до технічного паспорту від 02.10.2017 та знести самочинно прибудовану металеву конструкцію на рівні другого поверху об`єкту нерухомого майна.
Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.
Згідно зі ст. 249 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про те, що адміністративний позов підлягає задоволенню.
Слід зазначити, що згідно практики Європейського Суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).
Відповідно до ч. 2 ст. 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.
Оскільки позивачем, який є суб`єктом владних повноважень, витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, не понесено, то підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Керуючись ст.ст. 2, 3, 5, 6, 8, 9, 14, 22, 139, 241, 242-246, 250, 255, 295, КАС України, суд,-
УХВАЛИВ:
Позовну заяву Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (65062, м. Одеса, вул. Артура Савельєва, буд. 6; ЄДРПОУ 40199728) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) про зобов`язання привести об`єкт до первинного стану, - задовольнити повністю.
Зобов`язати ОСОБА_1 привести об`єкт за адресою: АДРЕСА_2 до первинного стану відповідно до технічного паспорту від 02.10.2017 та знести самочинно прибудовану металеву конструкцію на рівні другого поверху об`єкту нерухомого майна.
Розподіл судових витрат між сторонами не здійснюється.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимогстатті 255 Кодексу адміністративного судочинства Українита може бути оскаржене в строки, передбаченістаттею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.
Повний текст рішення суду складений 08 грудня 2025 року.

Суддя О.В. Царікова