ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

08 січня 2026 року м. Житомир справа № 240/4339/25
категорія 111030600
Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Чернової Г.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Житомирській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії, 
встановив:
До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся фізична особа -підприємець ОСОБА_1 (далі - позивач, ФОП ОСОБА_1 ) із позовом до Головного управління ДПС у Житомирській області, Державної податкової служби України, у якому просить визнати протиправними та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області №11860493/2674620678 від 03 жовтня 2024 р. та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №6 від 20 травня 2024 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання.
Обґрунтовуючи свої вимоги позивач зазначив, що не погоджується з оскаржуваним рішенням про відповідність Товариства критеріям ризиковості платника податку. Вказує, що всі рішення про відповідність позивача п. 8 Критеріям ризиковості відповідною Комісією винесено з однаковим формулюванням - про ненадання платником податку копій документів без конкретизації, які саме і чому надані Товариством документи не беруться до уваги. Позивач також зазначає, що оскаржуване рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку не є обґрунтованим та вмотивованим та не містить переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття, оскільки не встановлює, які саме первинні документи позивач не надав податковому органу для прийняття рішення про невідповідність платника податку на додану вартість критеріями ризиковості платника податку. З урахуванням наведеного, позивач вважає таке рішення протиправним і таким, що підлягає скасуванню.
Ухвалою суду відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі без проведення судового (у порядку письмового провадження).
Від відповідачів надійшли відзиви на позовну заяву, у яких, заперечуючи проти позовних вимог, зазначено, що позивача включено до переліку ризикових платників податків в зв`язку із тим, що ним не надано в повному обсязі первинних документів, які необхідні для підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію якої зупинено. Також звертають увагу, що станом на день прийняття рішення про відмову в реєстрації ПН ФОП ОСОБА_1 уже перебував у переліку платників податків на додану вартість, що відповідають критеріям ризиковості від 07.09.2020, що підтверджується інформаційною довідкою (паспортом) від 26.02.2025. Тому, відповідач просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі та вважає оскаржуване рішення правомірним і таким, що прийняте відповідно до норм чинного податкового законодавства України. За встановлених обставин контролюючий орган не міг прийняти іншого рішення, ніж відмовити в реєстрації ПН. На думку відповідачів, оскаржуване рішення є правомірним, винесене відповідно до вимог чинного законодавства України, а тому не підлягає скасуванню.
Також від представника ГУ ДПС в Житомирській області надійшло клопотання про здійснення розгляду справи у загальному позовному провадженні.
Розглянувши це клопотання, суд дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення, оскільки відповідачем не наведені обґрунтовані обставини, які б свідчили про доцільність розгляду справи саме у судовому засіданні.
Дослідивши подані письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у письмовому провадженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд встановив таке.
ФОП ОСОБА_1 є платником ПДВ з 03 липня 2017 року. Основним видом економічної діяльності є виробництво інщих основних органічних хімічних речовин (КВЕД 20.14), а саме: виготовлення деревного брикету (в тому числі на давальницькій сировині). У своїй діяльності ФОП ОСОБА_1 також здійснює реалізацію устаткування пов`язаного із виробництвом деревного брикету. 
20 травня 2024 року ФОП ОСОБА_1 передав, а ТОВ "Карбон" прийняло обладнання: установку для отримання деревного вугілля - піч вуглевипалювальна реторного типу BOSA 5-30 TL №003 від 01.03.2021 за ціною 2 970 000 грн, в т.ч. ПДВ 495000 грн. Вказана піч попередньо була придбана ФОП ОСОБА_1 у ФОП ОСОБА_2 на підставі договору №15/04-24 від 15.04.2024, розрахунки проведені у повному обсязі, що підтверджується платіжними інструкціями №141 від 27.05.2024, №143 від 29.05.2024, №147 від 30.05.2024, №149 від 03.06.2024. 
За фактом постачання вказаного обладнання для ТОВ "Карбон" позивачем було сформовано податкову накладну №6 від 20.05.2024 та направлено її для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, але відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України реєстрацію зупинено. Платник відповідає п.8 критеріїв ризиковості платника податку.
Позивачу запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН для розгляду питання та прийняття рішення про її реєстрацію в ЄРПН.
Позивач направив до податкового органу пояснення та копії документів, які отримані контролюючим органом 18.09.2024, проте 24.09.2024 отримав повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та /або документів.
01.10.2024 позивач надав пояснення, у яких зазначив, що ним надано усі первинні документи стосовно господарської операції з ТОВ "Карбон" та повторно надав усії копії таких документів, проте 03.10.2024 Комісією прийнято рішення №11860493/2674620678 про відмову у реєстрації податкової накладної №6 від 20.05.2024 в ЄРПН.
Позивач, вважаючи вказане рішення відповідача про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку протиправним та таким, що прийняте з порушенням норм чинного законодавства України, звернувся з даним адміністративним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.
Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів, визначений Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (далі - Порядок №1165, в редакції, яка була чинна на момент виникнення спірних правовідносин).
Згідно з пунктом 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Додатком 1 до Порядку №1165 визначено критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема критерій 8: У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Довідник кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.
Пунктом 6 Порядку №1165 визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/ розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).
Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:
- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;
- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;
- інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.
Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/ невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
Відповідно до абзацу 2 пункту 25 Порядку №1165 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Пунктом 27 Порядку №1165 визначено, що Комісія контролюючого органу в своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України і постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції України, Податкового кодексу України та законів, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства, а також цим Порядком.
Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення (абз. 8 пункту 40 Порядку №1165).
Додатком №4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, у якому зазначено, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.
Отже, право на оскарження в судовому порядку рішення про відповідність/ невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту 6 Порядку №1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку №1165), а саме "Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку".
Тобто, Порядок №1165, який є чинним та діяв під час прийняття спірних рішень прямо передбачає можливість оскарження рішень про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості.
Зокрема, такий правовий висновок висловлений Верховним Судом у постанові від 05.01.2021 у справі №640/11321/20 та від 16.02.2021 у справі №280/3235/20.
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку (частина друга статті 2 КАС України).
Верховний Суд у вищевказаній постанові від 05.01.2021 у справі №640/11321/20 зазначив, що при вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій з огляду на правове регулювання характер цих відносин мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного Рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.
Як зазначалося вище, оскаржуваним рішенням встановлено відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку та запропоновано у зв`язку з необхідністю надання додаткових пояснень та/або документів для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН надати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; первинні документи щодо постачання товарів; інші документи, що підтверджують інформацію, зазначену у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в ЄРПН.
ФОП ОСОБА_1 на підтвердження реальності господарської операції надав відповідачу пояснення та копії:
- договору №20/05-24 від 20.05.2024 із специфікацією;
- акту приймання - передачі №17 від 20.05.2024;
- ТТН №11 від 20.05.2024;
- ВН №17 від 20.05.2024;
- виписок по рахунку за 24.05.2024 та 28.05.2024;
- документи щодо попередної купівлі установки.
Також позивач зазначає, що має в оренді офіс та склад, устаткування (у тому числі автомобілі), відомості про які надані контролюючому органу в Формі 20-ОПП.
Таким чином суд приходить до висновку, що позивачем підтверджено відповідними доказами факт реальності господарської операції, наявність можливості зійснити поставку обладнання, а його дії спрямовані на отримання прибутку, що відповідає економічній меті, тому у відповідача не було підстав для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості та, відповідно, для прийняття рішення про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН з цих підстав.
Також суд звертає увагу, що у тексті спірного рішення відсутнє посилання на джерела інформації, відповідно до яких відповідач встановив ризиковість операцій позивача, що не відповідає вимогам чинного законодавства.
Згідно з пунктами 44-46 Порядку №1165, комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).
Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу.
У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.
Верховний Суд у пункті 65 вищевказаної постанови від 05.01.2021 у справі №640/11321/20 зазначив, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.
Таким чином суд приходить до висновку, що відповідач під час розгляду справи не надав податкову інформацію, передбачену пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податку, а також не надав відомостей щодо того, в якому виді така інформація існувала на час прийняття спірного рішення та чи існувала взагалі.
Разом з тим, на переконання суду, позивачем надано до ГУ ДПС у Житомирській області письмові пояснення про невідповідність критеріям ризиковості платника податку, у яких детально вказано загальну інформацію по здійсненню господарської діяльності, відобразивши контрагентів та господарські операції з ними. На підтвердження зазначеної інформації позивачем надано відповідачу копії первинних документів.
Однак, відповідачами вищевказані інформація та документи залишено поза увагою, жодних пояснень чи обґрунтувань того, чому вказані інформація та документи не взяті до уваги при прийнятті оскаржуваних рішень, відзиви не містять.
Вказане свідчить про безпідставність та протиправність прийняття ГУ ДПС у Житомирській області спірного рішення.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 07.04.2023 у справі №280/3639/20.
Відповідно до положень статті 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Суд зазначає, що відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини" практика Європейського Суду з прав людини є джерелом права та підлягає застосуванню національними судами при розгляді справ.
У своїй судовій практиці Європейський суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу належного урядування. Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах Беєлер проти Італії [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява № 33202/96, п. 120, ECHR 2000-I, Онер`їлдіз проти Туреччини [ВП] (Oneryildiz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, п. 128, ECHR 2004-XII, Megadat.com S.r.l. проти Молдови (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява № 21151/04, п. 72, від 8 квітня 2008 року, і Москаль проти Польщі (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, п. 51, від 15 вересня 2009 року). Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах Лелас проти Хорватії (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року, і Тошкуце та інші проти Румунії (ToscutaandOthers v. Romania), заява № 36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (див. зазначені вище рішення у справах Онер`їлдіз проти Туреччини (Oneryildiz v. Turkey), п. 128, та Беєлер проти Італії (Beyeler v. Italy), п. 119).
Крім того, Резолюцією Комітету Міністрів Ради Європи 77 (31) від 28.09.1977 урядам держав-членів рекомендовано керуватися у своєму праві й адміністративній практиці принципами, які наводяться у додатку до цієї резолюції.
Ці принципи застосовуються для захисту осіб, як фізичних, так і юридичних, в адміністративних процедурах відносно будь-яких індивідуальних заходів або рішень, які були прийняті в ході здійснення публічної влади і які за своїм характером безпосередньо впливають на їхні права, свободи або інтереси (адміністративні акти).
У ході реалізації цих принципів слід ураховувати належним чином вимоги щодо належного та ефективного управління, а також інтереси третіх сторін та основні публічні інтереси. У випадках, коли вимоги зумовлюють необхідність внесення змін або вилучення одного чи більше принципів у конкретних випадках або в специфічних сферах публічної адміністрації, слід докласти всіх можливих зусиль, відповідно до фундаментальних цілей цієї резолюції, для досягнення якомога вищого ступеня справедливості.
Такими принципами, згідно з Додатком до Резолюції, зокрема, є виклад мотивів, що означає, що якщо адміністративний акт є таким, що за своїм характером несприятливо впливає на права, свободи або інтереси особи, така особа отримує інформацію про мотиви, на яких він ґрунтується. Інформація про мотиви зазначається в акті або передається відповідній особі, за її запитом, у письмовій формі протягом розумного строку.
З урахуванням наведеного, суд зазначає, що рішення відповідача, в якому не наведені мотиви його прийняття, свідчить про порушення відповідачем як принципу належного урядування, так і принципів, закріплених в Резолюції Комітету Міністрів Ради Європи 77 (31) від 28.09.1977, призводять до непрозорості та непередбачуваності дій відповідачів, які перешкоджають можливості платника податків планувати в подальшому свою господарську діяльність.
Враховуючи наведене, суд вважає за необхідне визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Житомирській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 03.10.2024 № 11860493/2674620678 про відмову у реєстрації податкової накладної №6 від 20.05.2024 та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати вказану податкову накладну датою її фактичного подання.
Частиною 1 та 2 статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку що позовні вимоги підлягають задоволенню.
Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Позивачем понесені судові витрати у розмірі 3028,00 грн. (платіжна інструкція №2409 від 12.02.2025), які підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів на користь позивача у розмірі по 1514,00 грн. з кожного.
Керуючись статями 139, 243-246, 255, 257, 262, 295, 297 КАС України, Податкового кодексу України, суд
вирішив:
Позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП/ЄДРПОУ: НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Житомирській області (вул. Юрка Тютюнника, 7, м. Житомир, Житомирська обл., Житомирський р-н, 10003, ЄДРПОУ 44096781), Державної податкової служби України (Львівська площа, 8, м.Київ 04053, ЄДРПОУ 43005393) про визнання протиправним та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії - задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області №11860493/2674620678 від 03 жовтня 2024 року.
Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №6 від 20 травня 2024 року в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання.
Стягнути на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 1514,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДПС у Житомирській області.
Стягнути на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 1514,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Державної податкової служби України.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Г.В. Чернова

08.01.26