КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 грудня 2025 року м. Київ справа №320/36335/25
Суддя Київського окружного адміністративного суду Лапій С.М., розглянувши в м. Києві у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ПП «Інженерно-виробничий центр «Вектор» до Антимонопольного комітету України, третя особа: КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва», про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії-
в с т а н о в и в:
До Київського окружного адміністративного суду звернулося ПП «Інженерно-виробничий центр «Вектор» з позовом, в якому просить:
-визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 29.05.2025 № 8595-р/пк-пз в частині відмови у задоволенні скарги Приватного підприємства «ІНЖЕНЕРНО-ВИРОБНИЧИЙ ЦЕНТР «ВЕКТОР» щодо скасування рішення про відхилення його тендерної пропозиції;
-зобов`язати Антимонопольний комітет України повторно розглянути скаргу Приватного підприємства «ІНЖЕНЕРНО-ВИРОБНИЧИЙ ЦЕНТР «ВЕКТОР» від 09.05.2025 № UA-2024-12-27-005920-a.c4 в частині скасування рішення про відхилення тендерної пропозиції.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржуване рішення відповідача не відповідає критеріям обґрунтованості та пропорційності, визначеними у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, отже є протиправним та таким, що порушує права позивача, тож підлягає скасуванню. 
Відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву, в якому він проти позову заперечує та просить відмовити у задоволенні позовних вимог.
Третя особа надала до суду пояснення на позовну заяву, в яких проти позову заперечує та просить відмовити у задоволенні позовних вимог.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28.07.2025 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.09.2025 залучено до участі у справі в якості третьої особи: КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва».
Судом встановлено, що Комунальним підприємством «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» (далі також - Замовник) 27.12.2024 розпочато процедуру публічної закупівлі щодо предмету закупівлі - Демонтаж будівлі цеху №5 АТ «Перший Київський машинобудівний завод» в складі об`єкту «Реконструкція транспортної розв`язки на перетині проспекту Перемоги з вул. Гетьмана у Солом`янському та Шевченківському районах м. Києва», UA-2024-12-27-005920-a, (45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт) (підрядні роботи). Строк подання пропозицій - 11.01.2025.
Для участі у процедурі закупівлі пропозиції подали такі учасники: 
ТОВ «ЕНЕРГЕТИЧНО-ДОРОЖНЄ БУДІВНИЦТВО» з остаточною ціновою пропозицією 80 556 293,82 грн з ПДВ;
ТОВ «УКРСПЕЦСЕРВІС» з остаточною ціновою пропозицією 99 798 153,64 грн з ПДВ;
ПП «ІНЖЕНЕРНО-ВИРОБНИЧИЙ ЦЕНТР «ВЕКТОР» з остаточною ціновою пропозицією 121 121 120,94 грн з ПДВ;
КОНСОРЦІУМ «ПРОМБУД ТЕХНОЛОДЖИ» з остаточною ціновою пропозицією 121 121 121,00 грн з ПДВ;
ТОВ «УНІВЕРСАЛ ПРОМ ТРЕЙД» з остаточною ціновою пропозицією 126 074 794,50 грн з ПДВ.
За результатом розгляду тендерних пропозицій учасників Замовником: 
27.01.2025 оприлюднено Протокол щодо прийняття рішення уповноваженою особою №4 від 27.01.2025, згідно з яким тендерну пропозицію ТОВ «ЕНЕРГЕТИЧНО-ДОРОЖНЄ БУДІВНИЦТВО» відхилено; 
29.01.2025 оприлюднено Протокол щодо прийняття рішення уповноваженою особою №6 від 29.01.2025 року, згідно з яким тендерну пропозицію ТОВ «УКРСПЕЦСЕРВІС» відхилено;
03.02.2025 оприлюднено Протокол щодо прийняття рішення уповноваженою особою №8 від 03.02.2025, згідно з яким тендерну пропозицію ПП «ІНЖЕНЕРНО-ВИРОБНИЧИЙ ЦЕНТР «ВЕКТОР» відхилено;
04.02.2025 оприлюднено Протокол щодо прийняття рішення уповноваженою особою №10 від 04.02.2025, згідно з яким КОНСОРЦІУМ «ПРОМБУД ТЕХНОЛОДЖИ» визначено переможцем та прийнято рішення про намір укласти договір про закупівлю з цим учасником. 
Позивачем 07.02.2025 подано до АМК України скаргу № 166/30 на рішення від 03.02.2025 (протокол № 8), яка рішенням відповідача від 18.02.2025 №2487-р/пк-пз була задоволена.
У подальшому, 19.03.2025 Замовником вдруге було відхилено пропозицію позивача з підстав, що учасником процедури закупівлі зазначено у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою для визначення результатів відкритих торгів, яку Замовником виявлено згідно з абз. 1 п. 42 Особливостей.
Позивачем 20.03.2025 подано до АМК України скаргу № 1 на рішення від 19.03.2025 (протокол № 14), яка рішенням відповідача від 07.04.2025 №5413-р/пк-пз була задоволена.
Замовником 05.05.2025 прийнято рішення про відхилення тендерної пропозиції позивача з підстав, що учасник процедури закупівлі зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою для визначення результатів відкритих торгів, яку Замовником виявлено згідно абз. 1 п. 42 Особливостей. 
Позивачем через електронну систему закупівель до АМК України подано скаргу від 09.05.2025 № UA-2024-12-27-005920-a.c4 (далі - Скарга) щодо порушення КП "Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва" порядку проведення процедури закупівлі за предметом "Демонтаж будівлі цеху №5 AT "Перший Київський машинобудівний завод" в складі об`єкту "Реконструкція транспортної розв`язки на перетині проспекту Перемоги з вул. Гетьмана у Солом`янському та Шевченківському районах м. Києва". (45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт) (підрядні роботи)", оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за № UA-2024-12-27-005920-a.
Скаржник повідомляв про порушення Замовником порядку проведення Процедури закупівлі та просив, зокрема, зобов`язати Замовника скасувати рішення про відхилення Пропозиції Скаржника та рішення про визначення переможця Процедури закупівлі.
Рішенням Комісії від 13.05.2025 № 7632-р/пк-пз Скарга була прийнята до розгляду.
На веб-порталі Уповноваженого органу (prozorro.gov.ua) Комісією було зобов`язано Замовника надати пояснення по суті Скарги.
Замовник шляхом розміщення листа на веб-порталі Уповноваженого органу надав пояснення по суті Скарги.
За результатами розгляду Скарги, інформації, отриманої за скаргою та інформації, розміщеної в електронній системі закупівель, відповідачем прийнято рішення від 29.05.2025 №8595-р/пк-пз, яким у задоволенні скарги в цій частині відмовлено.
Не погоджуючись з рішенням відповідача, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.
Надаючи правову оцінку обставинам, що склалися між сторонами, суд зазначає таке.
Відповідно до частини другої статті 6 та частини другої статті 19 Конституції України органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 2 ст. 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Виходячи з наведених норм основного закону у зв`язку з положеннями Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративний суд, здійснюючи судовий розгляд справи, перевіряє оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність вищенаведеним закріпленим процесуальним законом критеріям.
При цьому, принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень, відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, має на увазі, що рішення повинно бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для його прийняття.
Зокрема, Європейський Суд з прав людини у рішенні від 01.07.2003 у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland) (заява № 37801/97, пункт 36), вказав, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.
У рішенні від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.
Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: взяти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.
Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.
Разом з тим, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.
Таким чином, рішення суб`єкта владних повноважень можуть ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України від 25.12.2015 № 922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922-VIII). 
Пунктом 18 частини першої статті 1 Закону №922-VIII визначено, що переможець процедури закупівлі - це учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі.
Тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель (пункт 31 частини першої статті 1 Закону №922-VIII).
Відповідно до частин першої, другої, четвертої статті 22 Закону №922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
У тендерній документації зазначаються такі відомості:
1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій;
2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації», та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону.
3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону;
4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби);
5) кількість товару та місце його поставки;
6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;
7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;
8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;
9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами;
10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію.
У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі;
11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій;
12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції;
13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;
14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;
15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);
16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати);
17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;
18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг;
19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, а також вимог щодо документального підтвердження інформації про відповідність вимогам тендерної документації, якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
Технічна специфікація повинна містити опис усіх необхідних характеристик товарів, робіт або послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні, функціональні та якісні характеристики. Характеристики товарів, робіт або послуг можуть містити опис конкретного технологічного процесу або технології виробництва чи порядку постачання товару (товарів), виконання необхідних робіт, надання послуги (послуг) (частина перша статті 23 Закону №922-VIII).
Відповідно до пункту 3 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 12.05.2023 № 471) (далі - Особливості), замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей.
Предмет закупівлі визначається замовником відповідно до вимог Закону та Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки від 15.04.2020 № 708 (пункт 15 Особливостей).
Тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей (пункт 28 Особливостей). 
Тендерна документація повинна містити перелік документів та/або інформації, які подаються учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, та перелік документів та/або інформації, які подаються переможцем процедури закупівлі. Зазначені переліки оформляються як окремі додатки до тендерної документації (пункт 28 Особливостей).
Замовник має право звернутися за підтвердженням інформації, наданої учасником/переможцем процедури закупівлі, до органів державної влади, підприємств, установ, організацій відповідно до їх компетенції (пункт 42 Особливостей).
Таким чином, з огляду на наведені положення Закону № 922-VIII замовник самостійно визначає умови тендерної документації та перелік документів, якими учасник повинен підтвердити свою відповідність таким вимогам, з урахуванням принципів здійснення процедури. 
Статтею 5 Закону №922-VIII визначено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.
За приписами частини першої статті 10 Закону № 922-VIII замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю.
Відповідно до частини першої статті 13 Закону № 922-VIII закупівлі можуть здійснюватися шляхом застосування однієї з таких конкурентних процедур: відкриті торги; торги з обмеженою участю; конкурентний діалог.
За приписами частин першої, другої статті 16 Закону № 922-VIII замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.
Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: 1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; 2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; 3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів); 4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.
Статтею 17 Закону № 922-VIII визначено, що замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 частини другої статті 40 цього Закону) в разі, якщо:
1) замовник має незаперечні докази того, що учасник процедури закупівлі пропонує, дає або погоджується дати прямо чи опосередковано будь-якій службовій (посадовій) особі замовника, іншого державного органу винагороду в будь-якій формі (пропозиція щодо найму на роботу, цінна річ, послуга тощо) з метою вплинути на прийняття рішення щодо визначення переможця процедури закупівлі або застосування замовником певної процедури закупівлі;
2) відомості про юридичну особу, яка є учасником процедури закупівлі, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення;
3) службову (посадову) особу учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення або правопорушення, пов`язаного з корупцією;
4) суб`єкт господарювання (учасник) протягом останніх трьох років притягувався до відповідальності за порушення, передбачене пунктом 4 частини другої статті 6, пунктом 1 статті 50 Закону України «Про захист економічної конкуренції», у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів тендерів;
5) фізична особа, яка є учасником процедури закупівлі, була засуджена за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом та відмиванням коштів), судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;
6) службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, яка підписала тендерну пропозицію (або уповноважена на підписання договору в разі переговорної процедури закупівлі), була засуджена за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом, шахрайством та відмиванням коштів), судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;
7) тендерна пропозиція подана учасником конкурентної процедури закупівлі або участь у переговорній процедурі бере учасник, який є пов`язаною особою з іншими учасниками процедури закупівлі та/або з уповноваженою особою (особами), та/або з керівником замовника;
8) учасник процедури закупівлі визнаний у встановленому законом порядку банкрутом та стосовно нього відкрита ліквідаційна процедура;
9) у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відсутня інформація, передбачена пунктом 9 частини другої статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» (крім нерезидентів);
10) юридична особа, яка є учасником процедури закупівлі (крім нерезидентів), не має антикорупційної програми чи уповноваженого з реалізації антикорупційної програми, якщо вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) або робіт дорівнює чи перевищує 20 мільйонів гривень (у тому числі за лотом);
11) учасник процедури закупівлі є особою, до якої застосовано санкцію у виді заборони на здійснення у неї публічних закупівель товарів, робіт і послуг згідно із Законом України «Про санкції»;
12) службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з використанням дитячої праці чи будь-якими формами торгівлі людьми;
13) учасник процедури закупівлі має заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), крім випадку, якщо такий учасник здійснив заходи щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого учасника.
Таким чином, стаття 17 Закону № 922-VIII визначила вичерпний перелік підстав обов`язкового відхилення тендерної пропозиції учасника.
При цьому, відповідно до частина першої статті 18 Закону № 922-VIII Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав і законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює Комісію (комісії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель та здійснює інші повноваження, визначені цим Законом та Законом України «Про Антимонопольний комітет України» Рішення Комісії з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель ухвалюються від імені Антимонопольного комітету України.
Згідно з частинами другою, п`ятою статті 18 Закону № 922-VIII скарга до органу оскарження подається суб`єктом оскарження у формі електронного документа через електронну систему закупівель.
Суб`єкт оскарження несе відповідальність за точність та достовірність інформації, що надається шляхом заповнення електронної форми. При цьому ризики настання негативних наслідків, пов`язаних з наданням суб`єктом оскарження неточної або недостовірної інформації шляхом заповнення електронної форми, несе суб`єкт оскарження.
Скарга повинна містити таку інформацію: 1) найменування замовника рішення, дії або бездіяльність якого оскаржуються; 2) ім`я (найменування), місце проживання (місцезнаходження) суб`єкта оскарження; 3) підстави подання скарги, посилання на порушення процедури закупівлі або прийняті рішення, дії або бездіяльність замовника, фактичні обставини, що це можуть підтверджувати; 4) обґрунтування наявності у суб`єкта оскарження порушених прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи; 5) перелік документів (доказів), що підтверджують наявність у суб`єкта оскарження порушених прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи, пов`язані з його участю в процедурі закупівлі, у випадку, якщо скарги стосуються тендерної документації та/або стосуються прийнятих рішень, дії чи бездіяльності замовника, що відбулись до закінчення строку, встановленого для подання тендерних пропозицій; 6) вимоги суб`єкта оскарження та їх обґрунтування.
До скарги додаються документи та матеріали (за наявності) в електронній формі (в тому числі у форматі pdf), що підтверджують інформацію, викладену у скарзі, та порушення процедури закупівлі або неправомірність рішень, дій або бездіяльності замовника.
Відповідно до частини вісімнадцятої статті 18 Закону № 922-VIII за результатами розгляду скарги орган оскарження має право прийняти рішення:
1) про встановлення або відсутність порушень процедури закупівлі (у тому числі порушення порядку оприлюднення або неоприлюднення інформації про процедури закупівлі, передбаченої цим Законом);
2) про заходи, що повинні вживатися для їх усунення, зокрема зобов`язати замовника повністю або частково скасувати свої рішення, надати необхідні документи, роз`яснення, усунути будь-які дискримінаційні умови (у тому числі ті, що зазначені в технічній специфікації, яка є складовою частиною тендерної документації), привести тендерну документацію у відповідність із вимогами законодавства або за неможливості виправити допущені порушення відмінити процедуру закупівлі.
Згідно з частиною дев`ятнадцятою, двадцятою статті 18 Закону № 922-VIII орган оскарження за результатами розгляду скарги приймає обґрунтоване рішення, в якому зазначаються:
1) висновок органу оскарження про наявність або відсутність порушення процедури закупівлі;
2) висновок органу оскарження про задоволення скарги повністю чи частково або про відмову в її задоволенні;
3) підстави та обґрунтування прийняття рішення;
4) у разі якщо скаргу задоволено повністю або частково - зобов`язання усунення замовником порушення процедури закупівлі та/або відновлення процедури закупівлі з моменту попереднього законного рішення чи правомірної дії замовника.
Рішення органу оскарження містить таку інформацію: 1) найменування органу оскарження; 2) короткий зміст скарги; 3) мотивувальну частину рішення; 4) резолютивну частину рішення; 5) строк оскарження рішення.
Таким чином, рішення АМК України має бути законним та обґрунтованим і містити підстави прийняття відповідного рішення. 
Дослідивши зміст скарги ПП «ІНЖЕНЕРНО-ВИРОБНИЧИЙ ЦЕНТР «ВЕКТОР» від 09.05.2025 до АМК України, за якою останнім прийнято спірне рішення відносно позивача, судом встановлено наступне.
Щодо листа Подільської окружної прокуратури міста Києва від 23.04.2025 №004557/2025, суд зазначає таке.
Замовником 23.04.2025 було отримано лист від Подільської окружної прокуратури міста Києва, датований 23.04.2025 №004557/2025 з проханням надати інформацію та копії документів, що стосуються предмету закупівлі (лот UA-2024-12-27- 005520-а) демонтаж будівлі цеху №5 AT "Перший Київській машинобудівний завод" в складі об`єкту: "Реконструкція транспортної розв`язки на перетині проспекту Перемоги та вул. Гетьмана у Солом`янському та Шевченківському районах м. Києва".
Згідно вказаного листа було отримано інформацію:
"Під час аналізу дотримання законодавства у сфері публічних закупівель встановлено, що на виконання кваліфікаційних вимог, а саме відповідно до вимог пунктів З.1., 3.2., 3.3. додатку № 2 тендерної документації Учасником надано довідку щодо наявності аналогічного договору від 30.01.2025 № 166/3 із копією договору від 02.12.2024 № 03-12/24, укладеного між ПП "Інженерно-Виробничий Центр "Вектор" та ТОВ "Шляхбуд ЗБВ", відповідно до умов договору ПП "ІВЦ "Вектор" виконували демонтажні роботи в Харківський області, Богодухівському районі, селі Шлях по вулиці Заводська 1.
Відповідно до додатку №1 до договору №03-12/24 від 02.12.2024 демонтажні роботи проводились за адресою: Харківська область, Богодухівський район, село Шлях по вулиці Заводська 1, склад А.
У ході досудового розслідування слідчим СВ відділення поліції №1 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області на виконання постанови прокурора Подільської окружної прокуратури про проведення процесуальних дій на іншій території проведено огляд об`єктів нерухомості за адресою: Харківська область, Богодухівський район, село Шлях по вулиці Заводська 1, яким спростовано проведения будь яких демонтажних робіт за вказаною адресою.
Крім того, слідчим СВ відділення поліції №1 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області на виконання постанови прокурора Подільської окружної прокуратури про проведення процесуальних дій на іншій території допитано охоронця ОСОБА_1 , який повідомив, що за адресою: Харківська область, Богодухівський район, село Шлях по вулиці Заводська 1 ніякі будівельні роботи не проводились.
Разом з цим, згідно інформації з державного реєстру речових прав на майно (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2208511563212) встановлено, що у ТОВ "Шляхбуд ЗБВ" відсутній на праві власності "склад А" за адресою: Харківська область, Богодухівський район, село Шлях по вулиці Заводська 1.
З урахуванням викладеного вбачається, що ПП "Інженерно-Виробничий Центр "Вектор" не виконував демонтажні роботи за адресою: Харківська область, Богодухівський район, село Шлях по вулиці Заводська 1, на виконання умов договору від 02.12.2024 № 03-12/24, укладеного з ТОВ "Шляхбуд ЗБВ".»
Суд звертає увагу, що надання недостовірної інформації щодо виконання аналогічного договору має визначальний характер, оскільки досвід є кваліфікаційним критерієм. За відсутності таких документів пропозиція учасника підлягала б безумовному відхиленню.
Відповідно до п. 42 Особливостей Замовник має право звернутися за підтвердженням інформації, наданої учасником/переможцем процедури закупівлі, до органів державної влади, підприємств, установ, організацій відповідно до їх компетенції. У разі отримання достовірної інформації про невідповідність учасника процедури закупівлі вимогам кваліфікаційних критеріїв, наявність підстав, визначених пунктом 47 цих особливостей, або факту зазначення у тендерній пропозиції будь-якої недостовірної інформації, що є суттєвою під час визначення результатів відкритих торгів, замовник відхиляє тендерну пропозицію такого учасника процедури закупівлі.
Інформація, яка є недостовірною, підтверджує відповідність учасника процедури закупівлі вимогам кваліфікаційних критеріїв та є суттєвою під час визначення результатів відкритих торгів. 
Зокрема, позивачем надано недостовірну інформацію у складі пропозицій для підтвердження виконання кваліфікаційного критерію - наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів). Надані документи, що містять недостовірну інформацію (довідка № 166/3 від « 30» січня 2025 р.; копія договору №03-12/24 від 02.12.2024 року; лист-відгук №49 від « 10» січня 2025р.), є єдиними документами, що надані на виконання п. 3 Таблиці «Перелік документів та/або інформації, які подаються учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції» Додатку №2 до тендерної документації. 
Таким чином, надання недостовірної інформації є суттєвою під час визначення результатів відкритих торгів. 
Щодо відхилення тендерної пропозиції позивача, то він у своїй скарзі зазначив, що: «Скаржником у повній мірі було виконано умови документації, зокрема в частині підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію - наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів). 
Пізніше, в рамках розгляду скарги UA-2024-12-27-005920-a.b3 від 20.03.2025 про неправомірну дискваліфікацію ПП «ІВЦ «ВЕКТОР» Скаржником було оприлюднено додаткову угоду, Акт №1 прийому-передачі виконаних робіт (наданих послуг) за Договором №03-12/24 від 02.12.2024, згідно з яким сторони уклали цей акт про те, що Виконавець виконав в повному обсязі зобов`язання відповідно до умов Договору №03- 12/24 від 02.12.2024р., а також відповідно було зареєстровано податкову накладну на усю суму виконання Договору №03-12/24 від 02.12.2024р. 
Щодо виконання позивачем вимог тендерної документації у частині підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію - наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів) суд зазначає таке.
Відповідно до п. 3 Таблиці «Перелік документів та/або інформації, які подаються учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції» Додатку 2 до тендерної документації учасник підтверджує кваліфікаційну вимогу наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів) шляхом надання: 
3.1.Довідка, складена у довільній формі, що містить інформацію про раніше укладений договір на виконання аналогічних робіт згідно предмету закупівлі, із зазначенням предмету договору, року укладання та замовника. 
3.2. Копія одного аналогічного договору; 
3.3. Копія відгуку, датованого не більше місячної давнини до дати оголошення процедури закупівлі від замовника, з яким був укладений цей договір, який повинен містити: -№, дату, предмет Договору, сума договору та вартість виконаних робіт».
На виконання вимог Замовника, позивачем надано:
- Довідку щодо наявності аналогічного досвіду, вих.№166/3 від « 30» січня 2025 р. з інформацією про предмет договору «Виконавець зобов`язується виконати демонтажні роботи, склад, обсяги та вартість яких визначені кошторисною документацією - Додаток № 1 до Договору, що є невід`ємною його частиною (надалі - Кошторисна документація), та здати їх Замовнику у встановлений Договором строк, а Замовник зобов`язується прийняти від Виконавця виконані роботи та оплатити їх вартість», Замовник - ТОВ «ШЛЯХБУД ЗБВ».
- Договір №03-12/24 від 02.12.2024, між ТОВ «ШЛЯХБУД ЗБВ» та ПП «ІНЖЕНЕРНО-ВИРОБНИЧИЙ ЦЕНТР «ВЕКТОР». Предмет договору: «Виконавець зобов`язується виконати демонтажні роботи, склад, обсяги та вартість яких визначені кошторисною документацією - Додаток № 1 до Договору, що є невід`ємною його частиною (надалі - Кошторисна документація), та здати їх Замовнику у встановлений Договором строк, а Замовник зобов`язується прийняти від Виконавця виконані роботи та оплатити їх вартість».
- Відгук, вих.№49 від « 10» січня 2025р., що містить усю інформацію, що вимагалась згідно з умовами тендерної документації. 
Суд звертає увагу, що підставою для відхилення пропозиції позивача є саме надання недостовірної інформації у складі вище зазначених документів, а не невиконання вимог Замовника щодо підтвердження кваліфікаційного критерію. 
Тобто, факт надання недостовірної інформації є окремою підставою для відхилення тендерної пропозиції Учасника. 
Щодо наданих позивачем документів до скарги, а саме додаткової угоди, Акту №1 прийому-передачі виконаних робіт (наданих послуг) за Договором №03-12/24 від 02.12.2024 та податкової накладної від 19.03.2025, суд зазначає наступне. 
У договорі від 02.12.2024 №03-12/24, який було надано у складі пропозиції позивача передбачено наступні умови прийняття робіт Замовником. 
Відповідно до п.2.1.2. Договору датою фактичного виконання робіт вважається дата підписання Сторонами акту приймання-передачі виконаних робіт. Виконавець має право забезпечити дострокове завершення виконання робіт і здачу їх Замовнику, при умові погодження цього з Замовником. 
Згідно до п.6.1. Договору передача виконаних робіт Виконавцем і їх приймання Замовником здійснюється шляхом підписання акту приймання-передачі виконаних робіт.
Відповідно до листа-відгуку вих.№49 від « 10» січня 2025р. передбачено, що вартість виконаних робіт на дату надання відгуку 256 327,16 грн. з ПДВ. 
Тобто, згідно умов договору, які діяли станом на 10.01.2025 і 30.01.2025 (дату завантаження документів у електронну систему закупівель), фактичне виконання таких робіт підтверджувалося виключно актом приймання-передачі виконаних робіт (п. 2.1.2. Договору). Будь-які інші зміни до договору, зокрема і 12.02.2025, що є датою пізнішою ніж дата подання документів на виконання вимоги Замовника, не виключає дії умов Договору як станом на 10.01.2025 (дата фіксування вартості виконаних робіт), так і 30.01.2025. 
Разом з тим, у складі додатків до скарги позивачем додано додаткову угоду від 12.02.2025№2, якою п. 3.4. викладено у новій редакції, а саме: « 3.4. Оплата за виконані роботи проводиться протягом 60 календарних днів після виконання Виконавцем робіт в повному об`ємі, передбаченому Договором (Додаток №1 до Договору), та передачі їх Замовнику за актом прийому-передачі.». 
Отже, додатковою угодою було змінено порядок оплати, однак зміни, внесені 12.02.2025, не можуть скасовувати чи відміняти необхідність дії Сторін по договору до її укладення в частині прийняття виконаних робіт. 
Суд звертає увагу, що додаткова угода №2 від 12.02.2025 не є частиною тендерної пропозиції позивача та не може бути предметом розгляду Замовника. 
Щодо посилання позивача не те, що протоколи слідчих дій не можуть бути доказами у процедурі публічних закупівель, то суд оцінює їх критично, оскільки Особливостями передбачено порядок встановлення Замовником недостовірної інформації та вказаний порядок не передбачає обмежень щодо як виду доказів, які можуть бути отримані Замовником, або ж необхідності очікування вироку/рішення суду для встановлення обставин, які є суттєвими під час розгляду пропозиції Учасника, так і окремого способу їх отримання, окрім як направлення запиту на підтвердження інформації.
Позивачем зазначається, що: «Відповідно до ст. 103 КПК України, протокол є лише формою фіксації проведення слідчої дії, а не доказом сам по собі. Згідно зі ст. 84 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому КПК порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження». 
Суд звертає увагу, що відповідно до ч. 2 ст. 84 КПК України процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.
Згідно п. 3 ч. 2 ст. 99 КПК України до документів, за умови наявності в них відомостей, передбачених частиною першою цієї статті, можуть належати, складені в порядку, передбаченому КПК, протоколи процесуальних дій та додатки до них, а також носії інформації, на яких за допомогою технічних засобів зафіксовано процесуальні дії.
Отже, протоколи процесуальних дій та додатки до них є належними і допустимими доказами. 
Зазначаючи у скарзі, що «Протокол допиту свідка в кримінальному провадженні не є доказом навіть в рамках самого кримінального провадження», позивачем не враховується, що вказане є нерелевантним до розгляду скарги Комісією, яка керується Особливостями та Законом України «Про Антимонопольним комітет України».
Аналогічно, зазначаючи про наявність практики Верховного суду щодо неприпустимості використання протоколів допиту як доказів при розгляді адміністративних, господарських та цивільних справ не є релевантним, адже розгляд скарги Комісією здійснюється на підставі Особливостей та Закону України «Про Антимонопольним комітет України». 
Позивачем також зазначається, що: «Протоколи слідчих дій, які були використані для обґрунтування рішення про відхилення тендерної пропозиції Скаржника, не можуть бути належними та допустимими доказами в процедурі публічних закупівель, оскільки не є результатом судового розгляду та не підтверджені судовим рішенням, що набрало законної сили», однак вказаного обмеження або ж заборони не зазначено у Особливостях, або ж Законі України «Про публічні закупівлі». 
Закон та Особливості не визначають поняття належних та допустимих доказів, разом з тим, належними доказами є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.
Суд зазначає, що протоколи, які були отримані Замовником стосуються обставин згідно протоколу №17 від 05.05.2025. У свою чергу, допустимими доказами для розгляду скарги є докази отримані у порядку п. 42 Особливостей. 
Таким чином, додані до протоколу №17 від 05.05.2025 докази є належними та допустимими. 
Крім того, суд звертає увагу, що згідно висновку експерта № 907 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи по матеріалам кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 42025102070000023 від 10.02.2025 встановлено, що роботи за договором № 03-12/24 від 02.12.2024 за адресою: Харківська область, Богодухівський район, село Шлях, вул. Заводська, 1 фактично не проводилися. 
Твердження позивача, що: «Розголошення відомостей досудового розслідування є безсумнівним кримінальним правопорушенням» суд не приймає до уваги, оскільки листом Подільської окружної прокуратури міста Києва від 01.05.2025 вих №45-5069ВИХ-25 було надано дозвіл на використання матеріалів досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, зокрема копії протоколу огляду від та протоколу допиту свідка ОСОБА_1 в Антимонопольному комітеті України з метою захисту порушених прав та інтересів територіальної громади міста Києва. 
Відповідно до ч. 1 ст. 222 КПК України відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з письмового дозволу слідчого або прокурора і у тому обсязі, в якому вони визнають можливим. 
Таким чином, станом на дату оприлюднення такої інформації, Замовник діяв у межах наданого дозволу відповідного правоохоронного органу у порядку ч. 1 ст. 222 КПК України. 
Щодо наданого позивачем висновку експерта від 12.05.2025 №19/05/2025, суд зазначає таке.
Відповідно до п. 1.8 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень Підставою для проведення експертизи відповідно до чинного законодавства є процесуальний документ про призначення експертизи, складений уповноваженою на те особою (органом), договір з експертом чи експертною установою, укладений за письмовим зверненням особи, реєстраційна картка або інший документ у випадках, передбачених законом.
У письмовому зверненні (заяві) обов`язково зазначаються найменування або прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності) особи, що звертається, номер справи або кримінального провадження або посилання на статтю закону, якою передбачено надання висновку експерта, перелік питань, що підлягають вирішенню, а також об`єкти, що підлягають дослідженню.
В інших випадках проводиться експертне дослідження, підставою для якого є договір з експертом чи експертною установою, укладений за письмовим зверненням (заявою) замовника (юридичної або фізичної особи), з обов`язковим зазначенням його реквізитів, з переліком питань, які підлягають розв`язанню, а також об`єктів, що надаються.
Результати проведення експертиз та експертних досліджень викладаються у письмовому документі - висновку експерта.
У висновку експерта не зазначено на підставі якого звернення виконується експертиза (лист, заява), отже, не зазначено підстав, що даний висновок являється саме експертизою, а не експертним дослідженням. 
У висновку експерта зазначено: «За неможливістю обстеження в натурі конструктивних елементів, які зведені в результаті проведення окремих видів будівельно-монтажних робіт, що належать до категорії прихованих та підлягають дослідженню на предмет встановлення обсягів виконаних робіт, останні визначаються згідно з документами, які мають бути складені під час будівництва у відповідності з чинними державними будівельними нормами. 
Відповідно ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва»: 
« 4.8 За результатами виконаних будівельних робіт має бути оформлена виконавча документація. Перелік необхідної виконавчої документації, визначений відповідно до вимог нормативних документів щодо виконання відповідного виду робіт на конкретному об`єкті будівництва, має бути наведений у ПВР. 
До виконавчої документації належать: а) загальний журнал робіт (додаток А); б) спеціальні журнали з окремих видів робіт, перелік яких встановлюється в проекті організації будівництва в залежності від видів робіт (додаток Б); в) журнал авторського нагляду відповідно до [19] та звітна документація щодо виконання робіт з науково-технічного супроводу (за наявності на об`єкті будівництва науково-технічного супроводу) відповідно до ДБН В.1.2-5; г) акти на закриття прихованих робіт (додаток В); д) акти проміжного прийняття відповідальних конструкцій (додаток Г); е) виконавчі схеми відповідно до ДБН В.1.3-2; ж) документи щодо випробувань та лабораторного контролю матеріалів та конструкцій відповідно до [20]; і) акти випробування устаткування, інженерних систем, мереж та обладнання; к) інша документація, передбачена нормативними документами на виконання конкретного виду будівель них робіт». 
Відповідно до «Методики встановлення фактичних обсягів та вартості будівельних робіт за звітною документацією»: «За неможливістю обстеження в натурі окремих видів будівельно-монтажних робіт, тобто визначення обсягів та якості виконаних робіт, що належать до категорії прихованих, останні визначаються згідно з документами, які мають бути складені під час будівництва у відповідності з законодавством - чинними державними будівельними нормами». 
Актів на закриття прихованих робіт та загального журналу робіт, які повинні були б складатися під час проведення будівельних робіт експерту надано не було. Відповідно встановити чи були проведені демонтажні роботи взагалі, а якщо і були, то саме цією підрядною організацією, не представляється можливим. 
Без проведення натурного обстеження не можливо ідентифікувати місце знаходження об`єкту дослідження, визначити відповідність обсягів фактично виконаних робіт (геометричні параметри залишків будівлі, тощо). 
Згідно фотознімків не можливо визначити обсяги фактично виконаних робіт. 
Отже, висновок №19/05/25 від 12.05.2025 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, складений судовим експертом Контимировою В.В., не відповідає вимогам нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності.
Підсумовуючи викладене, доводи, покладені позивачем в основу позову, не знайшли свого підтвердження під час розгляду даної справи.
Виходячи з викладеного, суд доходить висновку, що рішення Комісії від 29.05.2025 № 8595-р/пк-пз є законним та обґрунтованим, а підстави для задоволення даного позову відсутні.
Згідно до ч. 1 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Згідно зі ст. 76 Кодексу адміністративного судочинства України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до положень статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до вимог частин першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Нормами частини другої зазначеної статті встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
У зв`язку із відмовою у задоволенні позову судові витрати розподілу не підлягають. 
Керуючись ст. ст. 241-246, 255, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, Київський окружний адміністративний суд, -
в и р і ш и в :
У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя   Лапій С.М.