Справа № 288/1976/25 
Провадження № 2-о/288/13/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2026 року селище Попільня 
Попільнянський районний суд Житомирської області в складі: 
головуючого судді - Поліщук Р. М., 
з участю секретаря судових засідань – Франчук Ю.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Попільня Житомирської області заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Мітніцький Юрій Георгійович, Попільнянська селищна рада Житомирського району, Житомирської області про встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 (далі – заявник) звернулась до суду з заявою заінтересовані особи: приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Мітніцький Юрій Георгійович (далі – заінтересована особа 1), Попільнянська селищна рада Житомирського району, Житомирської області (далі – заінтересована особа 2) про встановлення факту родинних відносин в якій вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її тітка – ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в зв`язку з чим вона звернулась до нотаріуса з метою прийняття спадщини після її смерті, проте заявнику було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину в зв`язку з тим, що неможливо встановити родинні відносини між нею та спадкодавцем.
Заявник зазначає, що дівоче прізвище її матері – ОСОБА_3 було « ОСОБА_4 » та дівочим прізвищем тітки – ОСОБА_2 також було « ОСОБА_4 », їх батьками були ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , проте заявник не може документально довести дану обставину, так як свідоцтво про народження тітки відсутнє, є перешкодою для заявника в реалізації її прав, а тому вона змушена звернутись до суду з метою встановлення факту родинних відносин.
На підставі вищевикладеного, заявник просить встановити факт, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , є рідною тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 та ОСОБА_1 є племінницею ОСОБА_2 .
Заявник в судове засідання не з`явилась, представник заявника надав до суду клопотання, в якому просить розгляд даної справи проводити без участі заявника та її представника, заявлені вимоги підтримує у повному обсязі та просить задовольнити.
Заінтересована особа 1 - приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Мітніцький Юрій Георгійович в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просить дану справу розглядати без його участі.
Представник заінтересованої особи 2 - Попільнянської селищної ради Житомирського району, Житомирської області в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просить дану справу розглядати без участі їх представника згідно вимог чинного законодавства, при прийнятті рішення покладається на розсуд суду.
Частина третя статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.
Відповідно до посвідки про народження № НОМЕР_3 , батьками ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 вказано ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . /а.с.3/
Згідно свідоцтва про одруження серії НОМЕР_4 , 21 листопада 1956 року між ОСОБА_8 та ОСОБА_7 було зареєстровано шлюб, прізвище дружини після реєстрації шлюбу змінилося на ОСОБА_9 . /а.с.4/
Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 , батьками ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 вказано ОСОБА_11 та ОСОБА_3 . /а.с.5/
Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_6 , 09 жовтня 1982 року між ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_6 та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 було укладено шлюб, прізвище дружини після укладення шлюбу змінилось на « ОСОБА_13 ». /а.с.6/
Державним архівом Житомирської області за вих.№ С-4222/02 від 15 вересня 2025 року повідомлено ОСОБА_1 про те, що Книга реєстрації актових записів про народження по смт.Попільня Попільнянського району за 1936 рік на зберігання до Державного архіву Житомирської області не надходила, а тому підтвердити дату народження ОСОБА_14 неможливо. /а.с.10/
Відповідно до свідоцтва про одруження серії НОМЕР_7 , 04 жовтня 1955 року народження між ОСОБА_15 , 1931 року народження та ОСОБА_14 , 1936 року народження було укладено шлюб, після реєстрації шлюбу прізвище дружини змінилось на ОСОБА_16 . /а.с.11/
Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_8 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . /а.с.14/
28 серпня 2025 року за вих.№ 4797 виконавчим комітетом Попільнянської селищної ради видано ОСОБА_1 довідку про те, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка с.Попільня, Попільнянського району, Житомирської області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , була зареєстрована та проживала до дня її смерті за адресою: АДРЕСА_1 . /а.с.15/
Приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Мітніцьким Ю.Г. за вих.№ 290/01-16 від 15 жовтня 2025 року, повідомлено ОСОБА_1 про те, що розглянувши надані нею документи щодо оформлення спадщини за законом після смерті рідної тітки ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 та отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на належне померлій все спадкове майно встановлено, що з поданих документів, вбачається відсутність підстав для видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 , так як не можливо встановити родинні відносини з померлою ОСОБА_2 через відсутність її свідоцтва про народження. Враховуючи вищевикладене, відсутня можливість здійснити процедуру щодо подальшого оформлення спадкових прав і, відповідно, видати свідоцтва про право на спадщину за законом на належне померлій спадкове майно. /а.с.16/
Згідно свідоцтва про поховання № 14 від 10 лютого 2025 року, виданого КП «Гарант», ОСОБА_1 , племінниця, здійснила поховання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . /а.с.17/
На виконання ухвали суду про витребування доказів УДМС у Житомирській області Попільнянський сектор надано копію заяви про видачу паспорта, з якої вбачається, що заявник ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Одружена з ОСОБА_15 , її батьками зазначені ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . /а.с. 43/
Пунктом 5 частини другої статті 293 ЦПК України визначено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.
Пункт 7 Постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» визначає, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану. 
Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:
- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;
- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;
- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);
- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.
Такий правовий висновок міститься у постановах Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18, від 08 листопада 2019 року у справі № 161/853/19, від 27 березня 2019 року у справі № 569/7589/17.
Тобто, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів в порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.
Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права. Спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний.
Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також не доведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають в реалізації такого права.
У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав осіб; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.
У пункті 3 Постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» зазначено, що, вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, так і вимогам щодо її змісту, передбаченим конкретною статтею про зміст заяви.
Згідно з статтею 318 ЦПК України, у заяві про встановлення юридичного факту повинно бути зазначено, який факт заявник просить встановити та з якою метою.
Заявник вказує, що підставою для звернення до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин є те, що вона в зв`язку з відсутністю свідоцтва про народження тітки, не може довести те, що вона являється її племінницею, що є перешкодою для заявника в реалізації її прав, а тому вона змушена звернутись до суду з метою встановлення факту родинних відносин.
Родинні відносини (спорідненість) - зв`язок між людьми, заснований на походженні однієї особи від іншого (пряма спорідненість) або різних осіб від спільного предка.
Родичі - особи, пов`язані між собою кровним спорідненням. Родичі походять один від одного або від загального предка. Родичами є прадід (прабабка), дід (бабка), батько (мати), син (дочка), внук (внучка), правнук (правнучка), брати та сестри, дядьки (тітки), племінники (племінниці) і т. д. Споріднення виступає основним елементом у сімейних відносинах.
Родинні відносини можуть підтверджуватися будь-якими документами, які містять необхідні відомості. До заяви про встановлення факту родинних відносин, у якій зазначається мета, для якої заявник просить встановити цей факт, повинні додаватися докази, які підтверджують наявність даного юридичного факту (акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб); довідки органів РАЦСу про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану; показання свідків, яким достовірно відомо про взаємовідносини померлого з заявником (сусіди, куми, друзі, інші родичі і т.д.).
Факт родинних відносин між заявником та її тіткою доводиться сукупністю долучених до заяви доказів та підтверджує, що ОСОБА_2 була рідною тіткою заявника.
Відповідно до частини першої статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до частини першої, п`ятої, шостої статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Згідно статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення заяви. 
Понесені заявником судові витрати на підставі частини сьомої статті 294 ЦПК України, не відшкодовуються.
Керуючись статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 211, 258, 259, 263-265, 293, 315-319, 352, 354, 355 ЦПК України; суд

УХВАЛИВ:
Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Мітніцький Юрій Георгійович, Попільнянська селищна рада Житомирського району, Житомирської області про встановлення факту родинних відносин – задовольнити.
Встановити факт, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , є рідною тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 та ОСОБА_1 є племінницею ОСОБА_2 .
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського
районного суду    Р. М. Поліщук