УХВАЛА

29 грудня 2025 року 
м. Київ

справа № 757/22799/24
провадження № 61-15625ск25

Верховний Суд у складі судді Першої судової палати Касаційного цивільного суду Ступак О. В., розглянувши касаційну скаргу, яку від імені Київської міської прокуратури підписала Котляр Тетяна Михайлівна , на рішення Печерського районного суду міста Києва від 02 грудня 2024 року в складі судді Григоренко І. В. та постанову Київського апеляційного суду від 29 жовтня 2025 року в складі колегії суддів Слюсар Т. А., Голуб С. А., Таргоній Д. О. у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Державної казначейської служби України, Київської міської прокуратури про відшкодування моральної та майнової шкоди, завданої незаконними діями органів досудового розслідування, прокуратури і суду,
ВСТАНОВИВ:
Обставини справи
1. У травні 2024 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Державної казначейської служби України, Київської міської прокуратури про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів досудового розслідування, прокуратури і суду. 
2. Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 02 грудня 2024 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 29 жовтня 2025 року, позов задоволено частково.
Стягнено з Державного бюджету України на користь ОСОБА_2 800 000 грн на відшкодування моральної шкоди та 489 920 грн на відшкодування витрат, пов`язаних з наданням правничої допомоги у кримінальному провадженні. 
У задоволенні іншої частини вимог позову відмовлено.
3. 12 грудня 2025 року Котляр Т. М. від імені Київської міської прокуратури з використанням підсистеми Електронний суд підписала та подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Печерського районного суду міста Києва від 02 грудня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 жовтня 2025 року.
4.  На підтвердження своїх повноважень Котляр Т. М. до касаційної скарги додала довіреність, копію наказу про призначення на посаду та копію Положення про управління представництва інтересів держави в суді Київської міської прокуратури.
Позиція Верховного Суду
5. Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та підлягає поверненню з наступних підстав.
6. Касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До касаційної скарги, поданої представником, повинна бути додана довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника (частина третя статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).
7. Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (частини перша, третя статті 58 ЦПК).
8. Відповідно до частин першої, другої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.
9. Самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.
10. Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (органу державної влади) без додаткового уповноваження (довіреності) (див. постанову Верховного Суду від 28 серпня 2023 року у справі № 740/2873/22.
11. Велика Палата Верховного Суду зауважила, що, починаючи з 29 грудня  2019 року, коли набрав чинності Закон України від 18 грудня 2019 року № 390-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення», самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, необхідно підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва (див. ухвалу Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20).
12. Постановою Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2024 року у справі № 910/16580/23 уточнено попередній висновок та зазначено, що якщо відповідні відомості щодо особи, яка має право вчиняти дії від імені юридичної особи на засадах самопредставництва, внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі - ЄДР), ці відомості є офіційним та достатнім підтвердженням того, що юридична особа діє в суді через певну особу на засадах самопредставництва (з урахуванням відповідних обмежень повноважень, якщо такі є).
13. Встановлено, що справа № 757/22799/24 з огляду на ціну позову не є малозначною та з урахуванням предмета позову не відноситься до спорів, що виникають із трудових відносин. 
14. Котляр Т. М. за відомостями ЄДР не є керівником Київської міської прокуратури та не має права на підпис документів від її імені без довіреності.
15. Представником Київської міської прокуратури, яка є самостійною юридичною особою - стороною у справі № 757/22799/24 може бути лише адвокат або представник, який діє в порядку самопредставництва. 
16. Повноваження Котляр Т. М. діяти від імені та в інтересах Київської міської прокуратури у порядку самопредставництва можуть випливати винятково із закону, статуту, положення, трудового договору чи посадової інструкції.
17. Тому видана заступником керівника Київської міської прокуратури М. Рябенком довіреність на ім`я Котляр Т. М., яка є прокурором іншої прокуратури, не може підтверджувати наявність у неї повноважень на представництво інтересів відповідача у цій справі, оскільки вказаний документ не свідчить про можливість Котляр Т. М. діяти в інтересах відповідача в порядку самопредставництва.
18. До касаційної скарги Котляр Т. М. окрім довіреності додала документи, які, на її думку, надають їй право діяти в інтересах Київської міської прокуратури за правилами самопредставництва, а саме Положення про управління представництва інтересів держави в суді Київської міської прокуратури (далі - Управління), затвердженого наказом керівника Київської міської прокуратури від 04 листопада 2022 року № 58 (далі - Положення).
19. Відповідно до пункту 2.1 Положення до структури Управління входять відділ представництва інтересів держави у бюджетній сфері, відділ представництва інтересів держави з питань державної та комунальної власності й відділ представництва інтересів держави з питань земельних відносин.
20. За змістом пунктів 2.4, 2.5 Положення до штату Управління входять прокурори та державні службовці. Робота прокурорів відділів Управління залежно від покладених на них функцій організовується за територіальним або функціональним (предметним) принципами.
21. Згідно з пунктом 5.5 Положення прокурори відділів Управління готують і подають до суду відзиви на позовні заяви, відповіді на відзиви, пояснення, заяви, клопотання, заперечення, апеляційні й касаційні скарги, інші процесуальні документи, у яких Київську міську прокуратуру залучено до участі в справі як відповідача або третю особу та у справах за позовами Київської міської прокуратури як юридичної особи (самопредставництво), що розглядаються в усіх судах України.
22. Отже, зміст наведеного Положення дозволяє зробити висновок про те, що в порядку самопредставництва інтереси Київської міської прокуратури шляхом подання касаційної скарги можуть представляти прокурори відділів Управління (відділу представництва інтересів держави у бюджетній сфері, відділу представництва інтересів держави з питань державної та комунальної власності й відділу представництва інтересів держави з питань земельних відносин).
23. Втім до касаційної скарги Котляр Т. М. надала копію наказу в. о. керівника Київської міської прокуратури С. Ходаківського від 18 вересня 2025 року № 2370к про призначення Котляр Т. М. з 19 вересня 2025 року на посаду прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва. 
24. Аналіз долучених до касаційної скарги документів не дає суду підстав дійти висновку, що Котляр Т. М. з 19 вересня 2025 року може представляти Київську міську прокуратуру в порядку самопредставництва юридичної особи. 
25. Суд зауважує, що приписи частини третьої статті 24 Закону України «Про прокуратуру» про те, що право подання касаційної скарги на судове рішення в цивільній справі надається прокурору, який брав участь у судовому розгляді, в цій справі незастосовні, оскільки відповідна норма права з огляду на назву статті 24 цього Закону «Особливості здійснення окремих форм представництва інтересів громадянина або держави в суді» регулює випадки представництва прокурором у суді інтересів інших осіб або держави. Натомість у цій справі Київська міська прокуратура є самостійним відповідачем, оскільки саме з діями та бездіяльністю цієї юридичної особи позивач пов`язував заподіяння йому моральної шкоди.
26. Касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом, якщо касаційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено (пункт 1 частини четвертої статті 393 ЦПК).
27. Оскільки касаційну скаргу підписала особа, яка не мала права її підписувати, цю скаргу необхідно повернути.
28. Вказане не перешкоджає повторному зверненню до суду з касаційною скаргою, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.
Керуючись статтями 260, 261, пунктом 1 частини четвертої статті 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Першої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу, яку від імені Київської міської прокуратури підписала Котляр Тетяна Михайлівна, на рішення Печерського районного суду міста Києва від 02 грудня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 жовтня 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Державної казначейської служби України, Київської міської прокуратури про відшкодування моральної та майнової шкоди, завданої незаконними діями органів досудового розслідування, прокуратури і суду повернути особі, яка її подала.
Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя	О. В. Ступак