П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 560/5454/25 Головуючий суддя 1-ої інстанції - Блонський В.К. 
Суддя-доповідач - Капустинський М.М. 
03 лютого 2026 року 
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Капустинського М.М. 
суддів: Шидловського В.Б.  Сапальової Т.В. , 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ТОВ "Мета 24" на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 19 листопада 2025 року у справі за адміністративним позовом ТОВ "Мета 24" до Головного управління ДПС у Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, 
В С Т А Н О В И В :
ТОВ "Мета 24" звернулося до Хмельницького окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління ДПС у Хмельницькій області, в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Хмельницькій області від 08.11.2024 року № 27996/2201-0702 про зменшення розміру від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду на суму 841 299,00 грн.
В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив, що у період з 25.09.2024 року по 01.10.2024 року посадовими особами ГУ ДПС у Хмельницькій області була проведена документальна позапланова невиїзна перевірка ТОВ "МЕТА 24" щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за червень 2024 року від`ємного значення з податку на додану вартість, з урахуванням періодів декларування від`ємного значення та уточнюючих розрахунків. Результати перевірки оформлено актом №21830/22-01-07-02-05/45342879 від 08.10.2024 року. На підставі акту перевірки відповідачем було винесено податкове повідомлення-рішення: №27996/2201-0702 від 08.11.2024 року щодо зменшення розміру від`ємного значення суми податку на додану вартість в сумі 841 299 грн 00 коп. Позивач вважає, що спірне податкове повідомлення-рішення є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки акт перевірки не містить доказів порушення, а його висновки ґрунтуються виключно на припущеннях та без врахування первинних бухгалтерських документів.
Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 19 листопада 2025 року у задоволенні позову відмовлено.
Не погоджуючись з рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.
Звертає увагу суду, що усі факти ґрунтуються на тому, що позивач не надавав відповідачу документів, що є неприпустимим, оскільки.
Позивач жодних листів від відповідача не отримував — хоча згідно акту перевірки стр. 18 зазначено що факт порушення підтверджується листом № 12733/6/22-01-07-02-06 від 15.08.2024р. на ім`я керівника ТОВ «МЕТА-24» Бешіка Хасана Хюсейна про надання в термін до 26 вересня 2024р. інформації (пояснень та їх документальних підтверджень) та засвідчених підписом посадової особи ТОВ «Мета-24» та скріплені печаткою (за нявності) копій документів, що пов`язані з обчисленням та декларуванням від`ємного значення ПДВ у звітних періодах з 01.06.2024р. по 30.06.2024р. (рекомендований лист з повідомленням про вручення від 16.08.2024р. повернено до ГУ ДПС у Хмельницькій області у зв`язку із врученням - згідно договору вкладено до абонентської скриньки).
17.09.2024р. до директора ТОВ «МЕТА-24» на телефон було здійснено дзвінок зателефонували працівники поліції для встановлення його місця знаходження та попросили звернутися до ГУ ДПС в Хмельницькій області, тобто Відповідач міг зателефонувати до позивача та повідомити про перевірку оскільки Відповідач мав в наявності номер телефону позивача;
25.12.2024р. позивач дізнався про те що у нього була проведена перевірка після чого представником позивача адвокатом Малькутом О.О. було надіслано до Відповідача запит про надання інформації та копій документів, а саме: акт перевірки, податкові повідомлення рішення, наказ на проведення перевірки та докази про направлення позивачу вищевказаних документів.
06.01.2025р. представнику Позивача надійшла відповідь від Відповідача із додатками а саме акт перевірки із додатками до нього та оскаржуване податкове повідомлення рішення.
Вважає дані дії щодо неповідомлення позивача про перевірку та ненадання акту перевірки а ні позивачу, а ні представнику Позивача протиправними та умисними, оскільки Позивач до винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення міг скористатися правом на написання заперечення до акту перевірки та надати Відповідачу усі підтверджуючі документи.
Просить скасувати повністю рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 19 листопада 2025р. по справі № 560/5454/25 про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Хмельницькій області від 08.11.2024р. № 27996/2201-0702 про зменшення розміру від`ємного значення, що зараховується до складу податкової о кредиту наступного звітного (податкового) періоду на суму 841 299,00 гривень. Постановити нове рішення, яким адміністративний позов ТОВ «МЕТА 24» задовольнити в повному обсязі.
23.01.2026 року на адресу суду надійшов відзив на апеляційну скаргу від ГУ ДПС у Хмельницькій області. У поданому відзиві представник відповідача зазначає, що платник податків був належним чином повідомлений про дату початку документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Мета-24» та мав можливість надіслати на адресу ГУ ДПС у Хмельницькій області первинні документи для проведення документальної позапланової невиїзної перевірки.
Станом на дату початку документальної позапланової невиїзної перевірки 25.09.2024 року платником ТОВ «Мета-24» у відповідь на листи №12733/6/22-01-07-02-06, №12734/6/22-01-07-02-06 від 15.08.2024 року направлені ГУ ДПС у Хмельницькій області засобами поштового зв`язку не надано копій первинних документів та письмових пояснень, що пов`язані з обчисленням та декларуванням від`ємного значення ПДВ у звітному періоді з 01.06.2024 року по 30.06.2024 року та проведення інвентаризації. Складено акти ненадання документів та пояснень №866/22-01-07-02-06/45342879 від 25.09.2024, №886/22-01-07-02-06/45342879 від 26.09.2024, №892/22-01-07-02-06/45342879 від 27.09.2024, №902/22-01-07-02-06/45342879 від 30.09.2024 року та №904/22-01-07-02-06/45342879 від 01.10.2024 року. Станом на дату завершення документальної позапланової невиїзної перевірки (01.10.2024 року) первинні документи та письмові пояснення ТОВ «Мета-24» не надано, про що, складено акти ненадання документів та пояснень №866/22-01-07-02- 06/45342879 від 25.09.2024, №886/22-01-07-02-06/45342879 від 26.09.2024, №892/22- 01-07-02-06/45342879 від 27.09.2024, №902/22-01-07-02-06/45342879 від 30.09.2024 року та №904/22-01-07-02-06/45342879 від 01.10.2024 року.
Вказує, що в порушення п.44.1 ст.44, п.185.1 ст.185, п.187.1 ст.187 та п.188.1 ст.188 Податкового кодексу України ТОВ «Мета-24» завищено податкові зобов`язання (рядок 9 Декларації) в загальній сумі 830368 грн., в тому числі в розрізі звітного періоду: за червень 2024 року – 830368 грн. в результаті віднесення до об`єкту оподаткування ПДВ операцій, не підтверджених первинними документами. Окрім того, на порушення вимог п.44.1 ст.44, п.198.1, п. 198.2, п. 198.3 ст.198, п. 201.1, п. 201.10., п. 201.12 ст. 201 Податкового кодексу України ТОВ «Мета-24» завищено податковий кредит в загальній сумі 1671667 грн., в тому числі за червень 2024 року – 1671667 грн., в результаті віднесення до його складу сум податку на додану вартість по операціях з придбання ТМЦ, не підтверджених первинними документами.
Враховуючи вищенаведене, вважає, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення винесено на підставі, у межах повноважень контролюючого органу та у спосіб, що передбачений чинним податковим законодавством України, із врахуванням всіх обставин, що мали значення для його прийняття, а тому підстави для визнання його недійсним і скасування відсутні.
Враховуючи, що рішення суду першої інстанції ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), суд апеляційної інстанції в порядку п.3 ч.1 ст.311 КАС України розглядає справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, оскільки справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.
Проаналізувавши вимоги та підстави апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи в їх сукупності, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, з огляду на наступне.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, що Товариство з обмеженою відповідальністю «МЕТА 24» здійснює свою господарську діяльність згідно з основним кодом КВЕД 46.41 «Оптова торгівля текстильними товарами»; від 01.04.2024 зареєстровано платником ПДВ (свідоцтво №200838374 від 01.04.2024).
ТОВ «Мета 24» подано податкову декларацію з податку на додану за червень 2024 року (в/х №9202570483 від 19.07.2024), в якій відображено суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 19.1 + рядок 20.3 декларації) (переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового) періоду) у сумі 841299,00 грн.
На підставі наказу від 13 серпня 2024 №3331-П, виданого ГУ ДПС у Хмельницькій області, у відповідності до пп.191.1.6 п.191.1 ст.191, пп.20.1.4 п.20.1 ст.20, пп.75.1.2 п.75.1 ст.75, пп.78.1.8 п.78.1, п.78.4 ст.78, з урахуванням пп.69.35-1 п.69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України, призначено проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «МЕТА-24» з питань законності декларування від`ємного значення з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. грн. по декларації з податку на додану вартість за червень 2024 року з урахуванням періодів декларування від`ємного значення та поданих уточнюючих розрахунків тривалістю 5 робочих днів.
З метою проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Мета-24» та вручення платнику податків копії наказу від 13 серпня 2024 №3331-П про проведення перевірки та ознайомлення з направленнями на проведення перевірки, працівниками ГУ ДПС у Хмельницькій області на підставі направлення на перевірку від 13.08.2024 №5189 та №5190 здійснено вихід за податковою адресою позивача, що знаходиться за адресою: вул. Сковороди, буд. 7, кв. 38, м. Хмельницький, Хмельницька обл. та встановлено, що посадові особи ТОВ «Мета-24» або його законні (уповноважені) представники за цією юридичною (податковою) адресою відсутні.
Працівниками ГУ ДПС у Хмельницькій області було складено акт №687/22-01-07-02 06/45342879 від 13.08.2024 щодо не встановлення місцезнаходження платника податків ТОВ «Мета-24» та неможливості проведення документальної позапланової виїзної перевірки з питань законності декларування від`ємного значення з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. грн. по декларації з податку на додану вартість за червень 2024 року з урахуванням періодів декларування від`ємного значення та поданих уточнюючих розрахунків у зв`язку з відсутністю платника податків ТОВ «МЕТА-24» за місцезнаходженням.
З метою встановлення місцезнаходження платника податків за податковою адресою ГУ ДПС у Хмельницькій області надіслало запит до Головного управління національної поліції у Хмельницькій області від 14.08.2024 року №9163/5/22-01-07-02 05. Станом на дату закінчення проведення перевірки 01.10.2024 року відповіді від ГУ НП у Хмельницькій області не отримано.
За наслідками відсутності ТОВ «Мета 24» за місцем реєстрації, відповідно до статті 79 Податкового кодексу України, ГУ ДПС у Хмельницькій області прийнято рішення про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Мета-24» з питань законності декларування від`ємного значення з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. грн. по декларації з податку на додану вартість за червень 2024 року (наказ від 15 серпня 2024 року №3368-П).
З огляду на це, на юридичну адресу ТОВ «Мета-24» рекомендованим листом з повідомленням про вручення 16.08.2024 року направлено:
- наказ ГУ ДПС у Хмельницькій області від 15.08.2024 року №3368-П про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Мета-24» з питань законності декларування від`ємного значення з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. грн. по декларації з податку на додану вартість за червень 2024 року з урахуванням періодів декларування від`ємного значення та поданих уточнюючих розрахунків, з 25.09.2024 року тривалістю 5 робочих днів;
- повідомлення від 15.08.2024 року №831 щодо проведення перевірки з «25» вересня 2024 року за адресою: Хмельницький, вул. Пилипчука, 17;
- листи №12733/6/22-01-07-02-06, №12734/6/22-01-07-02-06 від 15.08.2024 року на ім`я керівника ТОВ «Мета-24» Бешіка Хасана Хюсеїна про надання в термін до 26 вересня 2024 року інформації (пояснень та їх документальних підтверджень) та засвідчених підписом посадової особи ТОВ «Мета-24» та скріплені печаткою (за наявності) копій документів, що пов`язані з обчисленням та декларуванням від`ємного значення ПДВ у звітному періоді з 01.06.2024 року по 30.06.2024 року та щодо проведення інвентаризації.
Рекомендоване повідомленням про вручення поштового відправлення повернено до ГУ ДПС у Хмельницькій області 10.09.2024 з відміткою про вручення поштового відправлення 10.09.2024.
Станом на дату початку документальної позапланової невиїзної перевірки 25.09.2024 року платником ТОВ «Мета-24» у відповідь на листи №12733/6/22-01-07-02-06, №12734/6/22-01-07-02-06 від 15.08.2024 року направлені ГУ ДПС у Хмельницькій області засобами поштового зв`язку не надано копій первинних документів та письмових пояснень, що пов`язані з обчисленням та декларуванням від`ємного значення ПДВ у звітному періоді з 01.06.2024 року по 30.06.2024 року та проведення інвентаризації. Складено акти ненадання документів та пояснень №866/22-01-07-02 06/45342879 від 25.09.2024, №886/22-01-07-02-06/45342879 від 26.09.2024, №892/22 01-07-02-06/45342879 від 27.09.2024, №902/22-01-07-02-06/45342879 від 30.09.2024 року та №904/22-01-07-02-06/45342879 від 01.10.2024 року.
Станом на дату завершення документальної позапланової невиїзної перевірки (01.10.2024 року) первинні документи та письмові пояснення ТОВ «Мета-24» не надано, про що, складено акти ненадання документів та пояснень №866/22-01-07-02 06/45342879 від 25.09.2024, №886/22-01-07-02-06/45342879 від 26.09.2024, №892/22 01-07-02-06/45342879 від 27.09.2024, №902/22-01-07-02-06/45342879 від 30.09.2024 року та №904/22-01-07-02-06/45342879 від 01.10.2024 року.
За наслідками проведеної документальної позапланової невиїзної перевірки складено акт №21830/22-01-07-02-05/45342879 від 08.10.2024 року, який 08.10.2024 року надіслано на податкову адресу ТОВ «Мета-24» засобами поштового зв`язку рекомендованим листом з повідомленням про вручення, який повернуто неврученим 18.10.2024 року.
Перевіркою встановлено порушення позивачем п.44.1 ст.44, п.185.1 ст.185, п.187.1 ст.187 та п.188.1 ст.188 Податкового кодексу України ТОВ «Мета-24» завищено податкові зобов`язання (рядок 9 Декларації) в загальній сумі 830368 грн., в тому числі в розрізі звітного періоду: за червень 2024 року - 830368 грн. в результаті віднесення до об`єкту оподаткування ПДВ операцій, не підтверджених первинними документами. Також в порушення вимог п.44.1 ст.44, п.198.1, п. 198.2, п. 198.3 ст.198, п. 201.1, п. 201.10., п. 201.12 ст. 201 Податкового кодексу України ТОВ «Мета-24» завищено податковий кредит в загальній сумі 1671667 грн., в тому числі за червень 2024 року - 1671667 грн., в результаті віднесення до його складу сум податку на додану вартість по операціях з придбання ТМЦ, не підтверджених первинними документами.
ГУ ДПС у Хмельницькій області прийнято податкове повідомлення-рішення від 08.11.2024 року №27996/2201-0702 форми «В4», яким зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість за червень 2024 року в сумі 841299,00 грн.
Вказане податкове повідомлення-рішення надіслано засобами поштового зв`язку рекомендованим листом з повідомленням про вручення на податкову адресу ТОВ «Мета-24» 08.11.2024 року та повернуто 23.11.2024 року по причині закінчення терміну зберігання.
Адвокат Малькут Олександар Олександрович звернувся до Головного управління ДПС у Хмельницькій області як представник ТОВ «Мета-24» з адвокатським запитом від 30.12.2024 року про надання належним чином засвідчених документів щодо проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Мета-24», а саме акту проведення документальної позапланової невиїзної перевірки з додатками та ППР, а також доказів направлення документів, що стосуються предмету перевірки. Відповідачем надано відповідь та копії документів 02.01.2025 року за №15/5/22-01-07-02-05.
В адміністративному порядку ТОВ «Мега-24» не оскаржувало повідомлення-рішення від 08.11.2024 року №27996/2201-0702 форми «В4».
Позивач вважає спірне податкове повідомлення-рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню, тому звернувся до суду з цим позовом.
Ухвалюючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції виходив з обґрунтованості вимог позивача, відтак і наявності підстав для задоволення позовних вимог.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції по суті спору та, відповідно до ч.1 ст.308 КАС України, переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, регулює ПК України, який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
Відповідно до пп.20.1.4 ст.20 ПК України, контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Пунктом 75.1 статті 75 ПК України визначено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Згідно з підпунктом 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.
Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом. Документальною невиїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться в приміщенні контролюючого органу.
Положеннями пп. 78.1.8 п. 78.1 ст. 78 ПК України визначено, що документальна позапланова перевірка здійснюється у разі якщо платником подано декларацію, в якій заявлено до відшкодування з бюджету податок на додану вартість, за наявності підстав для перевірки, визначених у розділі V цього Кодексу, та/або з від`ємним значенням з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень.
Відповідно до пункту 78.4 статті 78 ПК України про проведення документальної позапланової перевірки керівник контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.
Згідно з пунктом 79.2 статті 79 ПК України документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу виключно на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, та за умови вручення платнику податків (його представнику) у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки.
У разі надіслання (вручення) відповідно до статті 42 цього Кодексу платнику податків (його представнику) копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення позапланової невиїзної перевірки, шляхом надсилання за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення документальна позапланова невиїзна перевірка (крім перевірки, визначеної статтею 200 цього Кодексу) розпочинається не раніше 30 календарного дня з дати надсилання такого повідомлення та копії наказу.
Виконання умов цієї статті надає посадовим особам контролюючого органу право розпочати проведення документальної невиїзної перевірки.
Право платника оскаржувати рішення контролюючого органу про проведення перевірки стосовно нього не залежить від виду перевірки. Реалізація такого права за відсутності обов`язку у контролюючого органу повідомляти про перевірку до її проведення була б неможливою.
Сам вид перевірки (позапланова невиїзна), без надання платнику податків права на подання відповідних пояснень та документів, що стосуються предмету перевірки, позбавляє контролюючий орган можливості об`єктивно здійснити аналіз законності діяльності такого платника й дійти обґрунтованих висновків стосовно податкового правопорушення.
Крім того, незважаючи на проголошену п.79.3 ст.79 ПК України необов`язковість присутності платника податків під час проведення документальних невиїзних перевірок, останній не позбавлений такого права.
Такий висновок узгоджується з приписами пп. 17.1.6 п. 17.1 ст. 17 ПК України встановлено, що платник податків має право бути присутнім під час проведення перевірок та надавати пояснення з питань, що виникають під час таких перевірок, ознайомлюватися та отримувати акти (довідки) перевірок, проведених контролюючими органами, перед підписанням актів (довідок) про проведення перевірки, у разі наявності зауважень щодо змісту (тексту) складених актів (довідок) підписувати їх із застереженням та подавати контролюючому органу письмові заперечення в порядку, встановленому цим Кодексом.
Відповідно до пункту 42.2 статті 42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).
Згідно з пунктом 42.5. ПК України у разі якщо платник податків не подав заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет, листування з платником податків здійснюється шляхом надіслання за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручаються платнику податків (його представнику).
У разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ у зв`язку з відсутністю за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їхньою відмовою прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.
Верховний Суд неодноразово у своїх рішеннях звертав увагу на те, що обов`язку контролюючого органу щодо повідомлення платника податків про проведення відповідної перевірки кореспондує обов`язок такого платника добросовісно ставитись до отримання відповідної кореспонденції або повідомлень, крім того, необізнаність платника з наказом про проведення перевірки через нехтування або ухилення від виконання такого обов`язку без поважних причин не може бути в подальшому розцінена на користь останнього (постанови Верховного Суду від 10.05.2022 у справі № 804/2455/18, від 11.02.2021 у справі № 802/549/16-а, від 07.08.2025 № 420/37047/23).
Такий правовий висновок також підтриманий Судовою палатою з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у постановах від 23.05.2022 у справі № 810/3116/18.
Як встановлено судом та не спростовано позивачем в ході розгляду цієї справи ТОВ «Мета-24» було належним чином повідомлене про дату початку документальної позапланової невиїзної перевірки та мало можливість надіслати на адресу ГУ ДПС у Хмельницькій області первинні документи для проведення документальної позапланової невиїзної перевірки.
Також позивач був належним чином повідомлений про необхідність надання контролюючому органу первинних бухгалтерських документів (запитів). При цьому, позивачем не наведено поважності причин ненадання відповідачу запитуваних документів.
Колегія суддів враховує доводи представника позивача про те, що відповідач міг зателефонувати позивачу та повідомити про та повідомити про початок перевірки, оскільки вищезазначені дії не передбачені ПК України як обов`язок відповідача.
У постанові від 06.08.2019 у справі № 520/8681/18 Верховний Суд виклав правовий підхід щодо застосування норм статті 42, пункту 79.2 статі 79 ПК України у правовідносинах, в яких спір стосувався правомірності дій контролюючого органу при призначенні та проведенні документальної позапланової невиїзної перевірки як підстави позову про визнання протиправними податкових повідомлень-рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки. Відповідно до встановленого судами попередніх інстанцій у тій справі факту повернення поштового відправлення з позначкою «за закінченням терміну зберігання», яким було направлено платнику наказ про проведення позапланової невиїзної перевірки, скерованого на податкову адресу платника податків рекомендованим поштовим відправленням, Верховний Суд зробив висновок, що платник податків вважається таким, що належним чином повідомлений про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки.
При цьому згідно з пунктами 45.2 та 45.3 статті 45 ПК України податковою адресою юридичної особи (відокремленого підрозділу юридичної особи) є місцезнаходження такої юридичної особи, відомості про що містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.
Платник податків, який обирає спосіб взаємодії з контролюючим органом засобами електронного зв`язку в електронній формі, зобов`язаний під час обрання способу взаємодії повідомити контролюючому органу свою електронну адресу (адреси) шляхом внесення цієї інформації до своїх облікових даних через електронний кабінет.
Відповідно до п.п. 16.1.11. п. 16.1 ст. 16 ПКУ платники податків зобов`язані повідомляти контролюючі органи про зміну місцезнаходження юридичної особи.
Як встановлено судом в ході розгляду судової справи, рішення владного суб`єкта направлялося позивачеві як на адресу місцезнаходження юридичної особи згідно відомостей, що містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань так і засобами електронного зв`язку в електронній формі до електронного кабінету позивача, а відтак неналежна організація позивачем отримання поштової кореспонденції за місцем реєстрації та відсутність контролю у власному електронному кабінеті платника податків та неповідомлення контролюючого органу про зміну місцезнаходження свідчить про недобросовісне ставлення до отримання відповідної кореспонденції або повідомлень, а також обов`язку повідомити контролюючий орган про зміну місцезнаходження, через що необізнаність платника з наказом про проведення перевірки виникла через нехтування або ухилення від виконання таких обов`язків без поважних причин.
Відповідно до статті 62 ПК України одним із способів здійснення податкового контролю є перевірки та звірки відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірки щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.
Відповідно до пунктів 85.2, 85.6 статті 85 ПК України платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки. У разі відмови платника податків або його законних представників надати копії документів посадовій (службовій) особі контролюючого органу така особа складає акт у довільній формі, що засвідчує факт відмови, із зазначенням посади, прізвища, імені, по батькові платника податків (його законного представника) та переліку документів, які йому запропоновано подати. Зазначений акт підписується посадовою (службовою) особою контролюючого органу та платником податків або його законним представником. У разі відмови платника податків або його законного представника від підписання зазначеного акта в ньому вчиняється відповідний запис.
Цьому обов`язку кореспондує право контролюючого органу при проведенні перевірок вимагати і отримувати у платників податків первинні фінансово-господарські, бухгалтерські та інші документи (в тому числі, засвідчені підписом платника податків або його посадової особи та скріплені печаткою (за наявності) їх копії), які б підтверджували задекларовані об`єкти оподаткування, суми податкових зобов`язань, дотримання вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Таке право закріплене нормою пункт 85.4 статті 85 ПК України.
Отже, надання платником податків фінансово-господарських документів під час проведення перевірки є необхідною умовою підтвердження правомірності задекларованих платником показників податкового обліку. Обов`язок платника податків зберігати документи й надавати їх під час перевірки контролюючому органу кореспондує з компетенцією контролюючого органу здійснювати перевірку на підставі документів. Ненадання платником податків документів на підтвердження задекларованих показників податкового обліку прирівнюється нормами пункту 44.6 статті 44 ПК України до їх відсутності. Винятком є випадки виїмки документів або іншого їх вилучення правоохоронними органами та іншими компетентними органами. Якщо платник податків після закінчення перевірки та до прийняття рішення контролюючим органом за результатами такої перевірки надає документи, що підтверджують показники, відображені ним у податковій звітності, але не надані під час перевірки (у випадках, передбачених абзацом другим пункту 44.7 цієї статті в редакції до внесення змін Законом від 16.01.2020 №466-ІХ), такі документи повинні бути враховані контролюючим органом під час розгляду ним питання про прийняття рішення.
Така теза неодноразово висловлювалася Верховним Судом, зокрема, але не виключно, у постановах від 05.05.2020 (справа №826/678/16), від 16.04.2020 (справа №826/7760/15), а також у постановах від 20.03.2020 у справі №2а-9423/12/2670, від 09.10.2019 у справі №808/9397/13-а, від 05.05.2020 у справі №826/678/16.
Відповідно до положень Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» первинний документ - документ, який містить відомості про господарську операцію (ст.1). Підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи (ч.1 ст.9).
Відповідно до положень пункту 1.3 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку господарські операції відображаються у бухгалтерському обліку методом їх суцільного і безперервного документування. Записи в регістрах бухгалтерського обліку провадяться на підставі первинних документів, створених відповідно до вимог цього Положення.
З огляду на вказані норми права підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи.
Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності не підтверджених відповідними первинними документами.
Таким чином, на підтвердження правомірності формування даних податкового обліку Товариство повинно мати відповідні належно оформлені первинні документи, які і є підставою для формування даних податкового та бухгалтерського обліку.
Згідно вимог пункту 85.2 статті 85 платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки.
Отже платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки.
Відповідно до вимог пункту 44.6 статті 44 Податкового кодексу України у разі якщо до закінчення перевірки або у терміни, визначені в абзаці другому пункту 44.7 цієї статті платник податків не надає посадовим особам контролюючого органу, які проводять перевірку, документи (незалежно від причин такого ненадання, крім випадків виїмки документів або іншого вилучення правоохоронними органами), що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, вважається, що такі документи були відсутні у такого платника податків на час складення такої звітності.
Якщо платник податків після закінчення перевірки та до прийняття рішення контролюючим органом за результатами такої перевірки надає документи, що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, не надані під час перевірки (у випадках, передбачених абзацами другим і четвертим пункту 44.7 цієї статті), такі документи повинні бути враховані контролюючим органом під час розгляду ним питання про прийняття рішення.
Згідно пункту 86.7 статті 86 Податкового кодексу України у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.
Таким чином, у разі якщо до закінчення перевірки або протягом десяти робочих днів з дня отримання акта перевірки платник податків не надає посадовим особам контролюючого органу документи, що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, вважається, що такі документи були відсутні у такого платника податків на час складення такої звітності.
Отже, ненадання платником податків документів на підтвердження задекларованих показників податкового обліку прирівнюється нормами пункту 44.6 статті 44 Податкового кодексу України до їх відсутності.
Аналогічне правозастосування викладено у постановах Верховного Суду від 06.08.2019 у справі №160/8441/18, від 28.10.2021 у справі №802/880/18-а, від 06.09.2022 у праві №640/772/21, від 14.12.2022 у справі № 640/637/19, від 07.02.2023 у справі №640/9880/19, від 03.10.2023 у справі №420/534/20, від 24.10.2024 у справі 160/4504/23.
Визначаючись щодо правомірності висновків контролюючого органу про порушення позивачем податкового законодавства при декларуванні за червень 2024 року у декларації від`ємного значення з ПДВ, то колегія суддів зазначає таке.
Згідно з підпунктом 14.1.18 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що бюджетне відшкодування - відшкодування від`ємного значення ПДВ на підставі підтвердження правомірності сум бюджетного відшкодування ПДВ за результатами перевірки платника.
Порядок визначення суми податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню), та строки проведення розрахунків встановлено статтею 200 ПК України.
Згідно з пунктом 200.1 статті 200 Податкового кодексу України встановлено, що сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.
За приписами пункту 200.4 статті 200 Податкового кодексу України при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума: а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу - б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету; в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.
Відповідно до пункту 200.7 статті 200 Податкового кодексу України платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.
За змістом пункту 200.8 статті 200 Податкового кодексу України до податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання) платником податків додаються розрахунок суми бюджетного відшкодування та оригінали митних декларацій. У разі якщо митне оформлення товарів, вивезених за межі митної території України, здійснювалося з використанням електронної митної декларації, така електронна митна декларація надається контролюючим органом за місцем митного оформлення контролюючому органу за місцем обліку такого платника податків в порядку, затвердженому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації електронного підпису відповідно до закону.
Контролюючий орган має право протягом 60 календарних днів, що настають за граничним строком подання податкової декларації, а в разі якщо така податкова декларація надана після закінчення граничного строку - за днем її фактичного подання, провести документальну перевірку платника податку у порядку, передбаченому підпунктом 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу ( п.200.11 ст. 200 ПК України).
В силу приписів ст. 44 ПК України платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, реєстрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків та зборів, ведення яких передбачено законодавством.
Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту. Платники податків зобов`язані забезпечити зберігання вищевказаних документів, а також документів, пов`язаних із виконанням вимог законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, не менш як 1095 днів з дня подання податкової звітності, для складення якої використовуються зазначені документи.
За приписами частини другої статті 3 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» від 16.07.1999 № 996-XIV, бухгалтерський облік є обов`язковим видом обліку, який ведеться підприємством. Фінансова, податкова, статистична та інші види звітності, що використовують грошовий вимірник, ґрунтуються на даних бухгалтерського обліку.
Згідно з положеннями статті 9 цього Закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо безпосередньо після її закінчення. Платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки.
Однак, як вбачається з матеріалів справи, жодного доказу на підтвердження направлення на адресу документів, що стосуються предмету документальної позапланової невиїзної перевірки, як до початку перевірки, під час її проведення, так і після її завершення, позивачем не надано.
Головним критерієм, покладеним в основу визнання правових актів органу державної влади незаконними з процесуальних підстав, є порушення адміністративних процедур, покликаних забезпечувати платникам податків реалізацію й захист їх прав.
Необхідно зазначити, що висновки акта перевірки ґрунтуються виключно на підставі даних контролюючого органу, оскільки платник податків не надав посадовим особам документи, пов`язані із предметом перевірки.
Однак, обов`язок платника податків надавати усі первинні документи, пов`язані із предметом перевірки, знаходиться у прямій залежності від факту реальної обізнаності платника податків із призначеною відносно нього перевіркою та її предметом і забезпечення йому можливості взяти участь у її проведенні. Як вже зазначалось, за змістом пункту 85.2 статті 85 ПК України такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки.
В ситуації, яка склалась, відповідачем дотримано вимоги податкового законодавства та документи потрібно вважати врученими платнику податків з дотриманням вимог пунктів 42.2, 42.4 статті 42 Податкового кодексу України, законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги».
Враховуючи зазначене вище колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про безпідставність та необґрунтованість вимог про скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Хмельницькій області від 08.11.2024 р № 27996/2201-0702 про зменшення розміру від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду на суму 841 299,00 грн. Саме з причин неможливості перевірити правомірність від`ємного значення, контролюючим органом винесено податкове повідомлення-рішення, котре стосується лише перевірки декларації за конкретний період.
Отже, перевірка судом копій документів, не наданих до перевірки контролюючому органу, а наданих до суду, як доказ їх наявності у позивача та підстава для скасування податкових повідомлень рішень, не мають юридичного значення для вирішення цієї справи без їх попередньої оцінки контролюючим органом, котрі спочатку мають бути ним перевірені та прийняти за результатами їх дослідження висновки та, в подальшому, рішення, з яким може погодитись або не погодитись платник податків. У разі незгоди з таким рішенням останнє може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку. Суд не може перебирати на себе функції контролюючого органу.
Враховуючи зазначене вище колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про відповідність оскаржуваного рішення критеріям, які встановлені частиною 2 статті 2 КАС України, тому в задоволенні позовних вимог необхідно відмовити.
Інші доводи та заперечення сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.
Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. 
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
У Х В А Л И В :
апеляційну скаргу ТОВ "Мета 24" залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 19 листопада 2025 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України. 

Головуючий	 		Капустинський М.М.	
 	 	 	 	
Судді	 	  	Шидловський В.Б.    Сапальова Т.В.