СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 січня 2026 року Справа № 480/10316/24
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Прилипчука О.А.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/10316/24 
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Мультітул-Стандарт" 
до Чернігівської митниці 
про визнання протиправними та скасування рішень,-
В С Т А Н О В И В:
Товариство з обмеженою відповідальністю "Мультітул-Стандарт" звернулось до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Чернігівської митниці, в якій просить:
1. Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA102000/2024/000063/2 від 15.10.2024 року та картку відмови № UA102020/2024/000109 від 15.10.2024;
2. Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA102000/2024/000064/2 від 22.10.2024 року та картку відмови № UA102020/2024/000111 від 22.10.2024;
3. Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA102000/2024/000069/2 від 05.11.2024 року та картку відмови № UA102020/2024/000116 від 05.11.2024.
Також позивач просить стягнути на його користь витрати на оплату судового збору у загальному розмірі 23 529,58 грн та витрати на професійну правничу допомогу у фіксованому розмірі 40 000,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань Чернігівської митниці.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 17.07.2024 року між ТОВ “Мультітул-Стандарт” та RAJHANS TEXTILE TRADING FZCO укладено контракт № RTTF20240717 згідно з умовами якого постачальник зобов`язується поставити позивачу товари в асортименті. Загальна кількість і асортимент товару, що поставляється, складається з партій, кількість яких визначається в комерційному рахунку на кожну поставку. Поставка товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються сторонами для кожної окремої партії товару і вказуються в інвойсі. Ціна за одиницю товару узгоджується і встановлюється в інвойсі на кожну окрему партію товару до цього договору. Загальна сума договору визначається загальною кількістю поставленого товару за Договором. Валюта контракту і платежів - долар США”.
Відповідно до абз. 2 ст. 5 Контракту сторони домовилися, що оплата за товар здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд ТОВ “Мультітул-Стандарт”.
Для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно з контрактом позивачем було подано до Чернігівської митниці електронні митні декларації від 14.10.2024 № 24UA102020005932U2, від 22.10.2024 № 24UA102020006137U3 та від 05.11.2024 № 24UA102020006429U9.
Разом з митними деклараціями позивачем надано достатній обсяг документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів.
Проте, відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості від 15.10.2024 № UA102000/2024/000063/2, яким митну вартість товару заявлену позивачем в декларації № 24UA102020005932U2 скориговано та підвищено з 24039,04 доларів США до 47341,85 доларів США, прийнято рішення від 22.10.2024 № UA102000/2024/000064/2 згідно з яким митну вартість товару заявлену в декларації від 22.10.2024 № 24UA102020006137U3 скориговано та підвищено з 24620,42 доларів США до 48337,53 доларів США, а також прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 05.11.2024 № UA102000/2024/000069/2 відповідно до якого митну вартість товару заявлену в декларації № 24UA102020006429U9 скориговано та підвищено з 32882,04 доларів США до 64630,16 доларів США.
Позивач вважає протиправними такі рішення та картки відмови, які були оформлені відповідачем на підставі цих рішень, тому звернувся до суду з даним позовом.
Ухвалою суду від 05.12.2024 відкрито провадження в даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) та встановлено відповідачу 15-денний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.
Відповідач у відзиві на позовну заяву заперечує проти позовних вимог та зазначає, що позивачем заявлено митну вартість товарів за основним методом (за ціною договору (контракту)).
Так, за результатами проведеного аналізу документів, поданих разом з митними деклараціями №№24UA102020005932U2, 24UA102020006137U3, 24UA102020006429U9 було встановлено, що до митної вартості "трикотажного полотна" та "текстильного матеріалу" не були включені витрати на навантаження, вивантаження і обробку оцінюваного товару та інші витрати, пов`язані з його транспортуванням до місця призначення (Харків, Україна). Отже, позивач не задекларував складових митної вартості в повному обсязі, чим порушено вимоги п. 6 ч. 10 ст. 58 МК України.
Також надані калькуляція собівартості продукції від 05.09.2024 №RAJTT240905 та прайст-лист від 27.07.2024 № RAJHANS20240727/01 складені не виробником товару, а їх продавцем. При цьому, пункт 6 частини 3 ст. 53 МКУ передбачає, що мають надаватись прайс-листи саме виробника товару, а не продавця.
Крім того, згідно з ст. 5 контракту від 17.07.2024 №RTTF20240717 сторони домовилися, що оплата за товар здійснюється на умовах відстрочки платежу, також можлива 100% передоплата. 
Проте, в інвойсах від 16.08.2024 №RAJTT240816, 23.08.2024 №RAJTT240823, 05.09.2024 №RAJTT240905 відсутні умови оплати коштів за “трикотажне полотно”, “текстильний матеріал”, а банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, до митного оформлення не надано, тому неможливо перевірити його заявлену вартість.
До митного оформлення надано МД типу Т1 від 07.10.2024 №24PL322080NS7146Y0, 17.10.2024 №24PL322080NS7213Y7, 10.2024 №24PL322080NS0177K7, що були оформлені в Польщі. Але в жодному документі не вказано вартість її оформлення. Оскільки її оформлення пов`язане з перевезенням товару, тому, як наслідок, такі витрати до митної вартості включено не було. Також в цій декларації неможливо перевірити вартість та комерційні умови поставки товару в зв`язку з їх відсутністю.
У ВМД Т1 від 07.10.2024 №24PL322080NS7146Y0, крім коносаменту №UTRUST24080802, зазначено ще інший коносамент за №143252225423. ВМД Т1 від 17.10.2024 №24PL322080NS7213Y7, в якій, крім коносаменту №UTRUST24081244, зазначено ще й №MAEU278969682, який до митного оформлення не надавався. В МД Т1 від 31.10.2024 №24PL322080NS0177K7, крім коносаменту №MAEU243950271, зазначено ще інший коносамент за №UTRUST24011093A.
Наявність коносаментів дає змогу відслідковувати маршрут морського перевезення товару та встановити на кого покладається обов`язок зі сплати витрат за понесений фрахт.
У висновках експерта від 09.10.2024 №20-19/10-2024,21.10.2024 №20-48/10-2024 від 04.11.2024 №20-10/11-2024 експерт використовує дані сайтів з товарами, які неможливо ідентифікувати з оцінюваними, оскільки невідомі характеристики наданих до звіту цінових пропозицій на ці товари. Крім того, наведені ціни не включають транспортну складову та вартість супутніх послуг, пов`язаних з перевезенням товарів. Такі розрахунки експертом не здійснювалися.
Отже, ці висновки не дають можливості впевнитись у достовірності, об`єктивності наведеної інформації та здійснити його перевірку відповідно до положень ч. 21 ст. 58 МК України.
Враховуючи вищезазначене, а також те, що згідно з ч. 5 ст. 54 МКУ митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товару має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, тому відповідно до ч. 3 ст. 53 МКУ для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару декларанту було запропоновано надати наступні додаткові документи:
- виписку з бухгалтерської документації (прибуткові та видаткові документи на попередні поставки);
- транспортні перевізні документи, які підтверджують вартість розвантаження товару в порту призначення, витрати на оформлення Т1;
- експортну декларацію країни відправлення Китай;
- прайс-лист виробника.
Крім того, відповідно до ч. 6 ст. 53 МКУ декларанту повідомлено про те, що він за власним бажанням може подати додаткові наявні у нього документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів. 
Проте, листами від 15.10.2024 №№15/10/24-1, 15/10/24-2, 15/10/24-3, 15/10/24-4, 22.10.2024 №№22/10/24-1, 22/10/24-2, 22/10/24-3, 22/10/24-4, 05.11.2024 №№ 05/11/2024-1, 05/11/2024-2, 05/11/2024-3, 05/11/2024-4 декларант відмовився від надання додаткових документів.
У зв`язку з неподанням особою, уповноваженою на декларування, документів згідно з переліком, та відповідно до умов, зазначених у ч.ч. 2-3 ст. 53 МК України, враховуючи відсутність усіх складових митної вартості товарів, а також враховуючи вимоги ч. 6 ст. 54 МК України та те, що відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 52 та ч. 2 ст. 58 МКУ декларант має подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню, у відповідача були відсутні підстави для визнання заявленої за ціною договору митної вартості товару.
Відповідно до ч. 5 ст. 55 та ч. 4 ст. 57 МКУ з особою, уповноваженою на декларування, проведена консультація з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості товарів на підставі інформації, яка наявна у митного органу, визначення основи вартості та обміну наявною інформацією. 
Митну вартість товару за митними деклараціями від 14.10.2024 №24UA102020005932U2, від 22.10.2024 № 24UA102020006137U3, від 05.11.2024 № 24UA102020006429U9 було скориговано з урахуванням вимог ст. 64 МКУ за резервним методом.
Митну вартість скориговано відповідно до наявної у митного органу цінової інформації ЄАІС Держмитслужби щодо товарів, митне оформлення яких вже здійснено за митними деклараціями від 04.10.2024 №24UA401060014584U9, від 11.10.2024 №24UA401060014926U9, від 26.03.2024 №24UA500100003150U0, від 30.09.2024 №24UA401060014312U4 та прийнято оскаржувані рішення.
На підставі таких рішень митницею відмовлено декларанту у митному оформленні (випуску) спірного товару, про що оформлені картки відмови №№ UA102020/2024/000109, UA102020/2024/000111 та UA102020/2024/000116.
Враховуючи зазначене, просить відмовити у задоволенні позовних вимог (а.с. 1-9 том 2).
Ухвалою суду від 20.12.2024 у задоволенні клопотання представника Чернігівської митниці про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін - відмовлено.
У поданій відповіді на відзив представник позивача підтримує позовні вимоги (а.с. 178-206 том 2).
Представником відповідача подано заперечення, в яких просить відмовити у задоволенні позову (з.б.а.с. 216-218 том 2).
Дослідивши матеріали адміністративної справи та зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні відносини, суд виходить з наступних підстав та мотивів.
Судом встановлено, що 17.07.2024 між ТОВ “МУЛЬТІТУЛ- СТАНДАРТ” (Покупець) та RAJHANS TRADING FZCO (Постачальник) укладено контракт № RTTF20240717 (а.с. 38 з.б.- 40 том 1).
Абзацами 1,2 ст. 1 Контракту визначено, що: “За цим договором Постачальник зобов`язується поставити Покупцеві товари в асортименті (далі – “Товар”). Покупець зобов`язується оплатити Товар відповідно до умов цього договору.”.
Статтею 2 абзацом другим Контракту встановлено: “Загальна кількість і асортимент Товару, що поставляється складається з партій, кількість яких визначається в комерційному рахунку на кожну поставку”.
Відповідно до абз. 1, 2 ст. 3 Контракту: “Поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі. Постачальник зобов`язаний завантажити товар на борт судна в порту навантаження в зазначену дату або в узгоджений період”.
Згідно зі ст. 4 Контракту: “Ціна за одиницю Товару узгоджується і встановлюється в інвойсі на кожну окрему партію Товару до цього договору. Загальна сума договору визначається загальною кількістю поставленого товару за Договором. Валюта контракту і платежів – долар США.”.
У відповідності до абз. 2 ст. 5 Контракту: “Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу – три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця.”.
04.08.2024 сторонами підписано Додаткову угоду до Контракту № RTTF20240717 між ТОВ “МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ” та RAJHANS TRADING FZCO, якою доповнено розділ 3 Контракту, що вантажовідправником по даному контракту окрім Постачальника можуть бути SUZHOU YUNCHENG EX/IM CO LTD (а.с.103 том 1).
21.08.2024 сторонами підписано Додаткову угоду до Контракту № RTTF20240717 між ТОВ “МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ” та RAJHANS TRADING FZCO, якою доповнено розділ 3 Контракту, що вантажовідправником по даному контракту окрім Постачальника можуть бути SHAOXING ZEJIA TEXTILES CO LTD (а.с.41 том 1).
14.10.2024 року позивачем подано до Чернігівської митниці електронну митну декларацію №24UA102020005932U2, для митного оформлення (випуску) товарів: трикотажне полотно поперечно в`язане, виготовлено з синтетичних волокон 100% поліестеру, пофарбоване в різні кольори. Загальна максимальна та мінімальна ширина 150 (+-5) см, загальна максимальна і мінімальна ширина (по фону) між пругами 145 (+-5) см. Fabric art. MFR240603GD-5206,00м. Поверхнева щільність 350 (+/-10) г/м2. Ціна товару визначена у розмірі- 24039,04 долари США (а.с.31 том.1).
Також, ТОВ "Мультітул-Стандарт" подано разом із декларацією:
- Пакувальний лист (Packing list) №RAJTT240816 від 16.08.2024 року;
- Рахунок-фактуру (інвойс) (Соmmегсіаl іnvоісе) № RAJTT240816 від 16.08.2024 року;
- Коносамент (Bill of lading) UTRUST24080802 від 21.08.2024 року;
- Автотранспортну накладну (Road consignment note) СМR №2851 від 07.10.2024 року;
- Декларацію (Dispatch note model T1) №24PL322080NS7146Y0 від 07.10.2024 року;
- Декларацію про походження товару (інвойс) (Declaration of origin) № RAJTT240816 від 16.08.2024 року;
-Акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу (у всіх випадках митного огляду, крім передбаченого описом позиції « 1701» №UA209060/2024/001260;
- Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією №20-19/10-2024 від 13.10.2024 року;
- Розрахунок ціни (калькуляція) № RAJTT240816 від 16.08.2024 року;
- Контракт №RTTF20240717 від 17.07.2024 року;
- Додаткову угоду №б/н від 21.08.2024 року до зовнішньоекономічного договору (контракту) №RTTF20240717 від 17.07.2024 року;
- Видаткову накладну № RAJTT240816 від 16.08.2024 року;
- Відвантажувальну специфікацію № RAJTT240816 від 16.08.2024 року;
- Комерційну пропозицію №RAJHANS20240709 від 09.07.2024 року;
- Лист №10/02-5 від 02.10.2024 року з інформацією від ТОВ “МУЛЬТІТУЛ- СТАНДАРТ”, що страхування вантажу не здійснювалось;
- Лист №10/02-6 від 02.10.2024 року з інформацією від ТОВ “МУЛЬТІТУЛ- СТАНДАРТ”, що вантаж не підлягає процедурі ліцензування;
- Лист № RAJTT240816-1 від 16.08.2024 року з інформацією від продавця, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару;
- Лист № RAJTT240816-2 від 16.08.2024 року з інформацією від продавця, що посередницькі послуги не залучалися;
- Лист № RAJTT240816-3 від 16.08.2024 року з інформацією від продавця, що страхування вантажу не здійснювалося;
- Лист № RAJTT240816-4 від 16.08.2024 року з інформацією від продавця, що ліцензування товару не передбачено;
- Лист № RAJTT240816-5 від 16.08.2024 року з інформацією від продавця, що платежів від третіх осіб отримано не було;
- Прайс-лист №RAJHANS20240719 від 17.07.2024 року;
- Якісний опис № RAJTT240816 від 16.08.2024 року (а.с.32-52 том 1).
14.10.2024 року Чернігівською митницею направлено повідомлення ТОВ "Мультітул-Стандарт" №800639, в якому зазначено, що в зв`язку з відсутністю всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів необхідне подання додаткових документів, що підтверджують митну вартість товарів: - виписка з бухгалтерської документації, прибуткові та видаткові документи про попередні поставки, - транспортні перевізні документи, які підтверджують вартість розвантаження товару в порту призначення, витрати на оформлення Т1 - експортна декларація країни відправлення Китай, - прайс-лист виробника. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні в нього документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товару (а.с.54 звор. бік том.1).
15.10.2024 ТОВ "Мультітул-Стандарт" надано відповідь №15/10/24-1 митному органу, в якій зазначено, що підприємством надані всі наявні документи, також, наголошено, що рахунок сплачено не було, виписка з бухгалтерської документації відсутня, а тому відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 53 МК України необхідність надання ТОВ «Мультітул-Стандарт» виписки з бухгалтерської документації на законодавчому рівні виключається (а.с.55 том 1).
15.10.2024 ТОВ "Мультітул-Стандарт" надано відповідь №15/10/24-2 митному органу, в якій зазначено, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару, а тому, надання ТОВ «Мультітул-Стандарт» транспортних перевізних документів, які підтверджують вартість розвантаження товару в порту призначення, а також витрат на оформлення Т1 не вимагається (а.с.55 том 1).
15.10.2024 ТОВ "Мультітул-Стандарт" надано відповідь №15/10/24-3 митному органу, в якій зазначено, що декларацію №МRN24РL322080NS7146Y0 від 07.10.2024 року, яку ТОВ «Мультітул- Стандарт» подано разом із митною декларацією №24UА102020005932U2 вже знаходиться у відповідача (а.с.56 том.1).
15.10.2024 ТОВ "Мультітул-Стандарт" надано відповідь №15/10/24-4 митному органу, в якій зазначено, що прайс-лист № RAJHANS20240719 від 17.07.2024 року ТОВ «Мультітул- Стандарт» подано разом із митною декларацією №24UА102020005932U2 та вже знаходиться у відповідача (а.с.56 звор.бік том.1). 
15.10.2024 відповідачем було направлено позивачу повідомлення №800660, в якому зазначено, що митним органом відповідно до ч. 5 ст.55 та ч. 4 ст. 57 МКУ проведена консультація з декларантом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна у митного органу, визначення основи вартості та обміну наявною інформацією по товару (а.с.58 том. 1).
15.10.2024 ТОВ "Мультітул-Стандарт" надано відповідь, в якій зазначено, що в межах проведеної консультації відповідачу надано усі необхідні та наявні документи, як за основним переліком і підтвердження митної вартості товару за ч. 2 ст. 53 МК України, так і додаткові документи за ч. ч. 3, 4 ст. 53 МК України, якими повністю підтверджено правильність визначення митної вартості товару декларантом. Також ТОВ "Мультітул-Стандарт” наголошено, що спрацювання ризиків АСАУР та наявність в ЄАІС іншої цінової інформації про ідентичні або подібні товари не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості. Подані ТОВ "Мультітул-Стандарт” документи є достатніми та такими, що у своїй сукупності підтверджують достовірність наданої інформації, а тому застосуванню підлягає перший метод визначення митної вартості товару (а.с.58 звор. бік том.1).
15.10.2024 Чернігівською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UА102000/2024/000063/2 (а.с.60 том 1). 
В обґрунтування рішення зазначено, що відповідно до інвойсу від 16.08.2024 №RAJTT240816, доставка товарів здійснювалася на умовах CPT – UA Харків. Термін CPT «CarriagePaidTo» (… namedplaceofdestination), або «Фрахт/перевезення оплачені до» (… назва місця призначення), означає, що продавець доставить товар названому ним перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Таким чином, контрактна ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів і вартості доставки до місця призначення. Відповідно до коносаменту від 21.08.2024 №UTRUST24080802 портом призначення вантажу є Гданськ (Польща). Згідно з CMR від 07.10.2024 №2851 в цьому порту товар було вивантажено з борта судна і завантажено на автомобіль з реєстраційними номерами BH4577TB/GWE3026P для його подальшого перевезення до України. Таким чином, продавець несе витрати на доставку вантажу спочатку морським, а потім автомобільним транспортом до України, включаючи супутні витрати. Але жодним пунктом контракту від 17.07.2024 №RTTF20240717 не визначено чи включає в себе ціна товару витрати на перевезення та вартість розвантажувальнонавантажувальних робіт в порту Гданськ (Польща). До митного оформлення було надано лист продавця від 16.08.2024 № RAJTT240816-1 про те, що вартість перевезення, логістика, вантажно- розвантажувальні роботи включені в ціну товару. Але відповідно до наданої калькуляції собівартості продукції від 16.08.2024 № RAJTT240816, складеної за період виробництва товару з 18.07.2024 по 30.07.2024 року, ціна товару включає лише фрахтові перевезення. Витрати розвантажувально-навантажувальних робіт та вартість перевезення вантажу з Польщі до України відсутні. Таким чином, до митної вартості товару не були включені витрати на навантаження, вивантаження та його обробку та інші витрати, пов`язані з його транспортуванням до місця призначення (Харків, Україна). Отже, зазначене свідчить про недекларування складових митної вартості в повному обсязі, чим порушено вимоги п. 6 ч. 10 ст. 58 МКУ.
Згідно зі ст. 5 контракту від 17.07.2024 №RTTF20240717 сторони домовилися, що оплата за товар здійснюється на умовах відстрочки платежу, також можлива 100% передоплата. В інвойсі від 16.08.2024 № RAJTT240816 відсутні умови оплати коштів за товар. Банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, до митного оформлення не надано, а тому неможливо перевірити його заявлену вартість.
До митного оформлення надано МД типу Т1 від 07.10.2024 №24РL322080NS7146Y0, що була оформлена в Польщі. Але в жодному документі не вказано вартість її оформлення, і як наслідок такі витрати до митної вартості товарів включено не було. До того ж в цій декларації неможливо перевірити вартість та умови поставки товарів в зв`язку з їх відсутністю. Також в ній, крім коносаменту №UTRUST8Т24080802, зазначено ще інший коносамент за №143252225423, який до митного оформлення не надавався.
У висновку експерта від 09.10.2024 №20-19/10-2024 експерт використовує дані сайтів з товарами, які неможливо ідентифікувати з оцінюваними, так як невідомі характеристики наданих до звіту цінових пропозицій на ці товари. Крім того, наведені ціни не включають транспортну складову та вартість супутніх послуг, пов`язаних з перевезенням товарів. Такі розрахунки експертом не здійснювалися. Отже, цей висновок не дає можливості впевнитись у достовірності, об`єктивності наведеної інформації та здійснити його перевірку у відповідності до положень ч. 21 ст. 58 МКУ.
У зв`язку з неподанням декларантом документів згідно з переліком, та відповідно до умов, зазначених у ч. 2, 3 ст. 53 МКУ, враховуючи розбіжності в документах, відсутність усіх складових митної вартості товару, приймаючи до уваги митні оформлення товарів, здійснені в попередній період (згідно з ціновою базою даних ЄАІС Держмитслужби), підстави для визнання заявленої митної вартості товару відсутні.
Враховуючи наведене відповідачем було скориговано митну вартість товару відповідно до ст. 64 МКУ за резервним методом відповідно до наявної у митного органу цінової інформації ЄАІС Держмитслужби щодо товарів, митне оформлення яких вже здійснено, - МД від 04.10.2024 №24UА401060014584U9 та від 11.10.2024 №24 UА401060014926U9. Митну оцінку товару здійснено за резервним методом з розрахунку 3,97 USD/кг. Загальна вартість 47341,85 дол. США.
15.10.2024 Чернігівською митницею прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 102020/2024/000109 (а.с.61 том 1).
ТОВ “МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ” подано митну декларацію ІМ 40 ДЕ МД № 24UA102020005962U6, в якій визначено, що ціна товару становить 24039,04 дол. США та обраховується митним органом за 6 методом (а.с.61 звор.бік том 1).
22.10.2024 року позивачем подано до Чернігівської митниці електронну митну декларацію №24UA102020006137U3, для митного оформлення (випуску) товарів: трикотажне полотно поперечно в`язане, виготовлено з синтетичних волокон 100% поліестеру, пофарбоване в різні кольори. Загальна максимальна та мінімальна ширина 150 (+-5) см, загальна максимальна і мінімальна ширина (по фону) між пругами 145 (+-5) см. Fabric art. MFR240626GD-8198,00м. Поверхнева щільність 260 (+/-10) г/м2. Ціна товару визначена у розмірі- 24620,42 долари США (а.с.63 том.1).
Також, ТОВ "Мультітул-Стандарт" подано разом із декларацією:
- Пакувальний лист (Packing list) №RAJTT240823 від 23.08.2024 року;
- Рахунок-фактуру (інвойс) (Соmmегсіаl іnvоісе) № RAJTT40823 від 23.08.2024 року;
- Коносамент (Bill of lading) UTRUST24081244 від 29.08.2024 року;
- Автотранспортну накладну (Road consignment note) СМR №0400 від 17.10.2024 року;
- Декларацію (Dispatch note model T1) №24PL322080NS7213Y7 від 17.10.2024 року;
- Декларацію про походження товару (інвойс) (Declaration of origin) № RAJTT40823 від 23.08.2024 року;
- Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією №20-48/10-2024 від 21.10.2024 року;
- Розрахунок ціни (калькуляція) № RAJTT40823 від 23.08.2024 року;
- Контракт №RTTF20240717 від 17.07.2024 року;
- Додаткову угоду №б/н від 21.08.2024 року до зовнішньоекономічного договору (контракту) №RTTF20240717 від 17.07.2024 року;
- Видаткову накладну № RAJTT240823 від 23.08.2024 року;
- Відвантажувальну специфікацію № RAJTT240823 від 23.08.2024 року;
- Комерційну пропозицію №RAJHANS20240709 від 09.07.2024 року;
- Лист №10/14-1 від 14.10.2024 року з інформацією від ТОВ “МУЛЬТІТУЛ- СТАНДАРТ”, що страхування вантажу не здійснювалось;
- Лист №10/14-2 від 14.10.2024 року з інформацією від ТОВ “МУЛЬТІТУЛ- СТАНДАРТ”, що вантаж не підлягає процедурі ліцензування;
- Лист № RAJTT240823-1 від 23.08.2024 року з інформацією від продавця, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару;
- Лист № RAJTT240823-2 від 23.08.2024 року з інформацією від продавця, що посередницькі послуги не залучалися;
- Лист № RAJTT240823-3 від 23.08.2024 року з інформацією від продавця, що страхування вантажу не здійснювалося;
- Лист № RAJTT240823-4 від 23.08.2024 року з інформацією від продавця, що ліцензування товару не передбачено;
- Лист № RAJTT240823-5 від 23.08.2024 року з інформацією від продавця, що платежів від третіх осіб отримано не було;
- Прайс-лист №RAJHANS20240719/002 від 17.07.2024 року;
- Якісний опис № RAJTT240823 від 23.08.2024 року (а.с.64-82 том 1).
22.10.2024 року Чернігівською митницею направлено повідомлення ТОВ "Мультітул-Стандарт" №801370, в якому зазначено, що в зв`язку з відсутністю всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів необхідне подання додаткових документів, що підтверджують митну вартість товарів: - виписка з бухгалтерської документації, прибуткові та видаткові документи про попередні поставки, - транспортні перевізні документи, які підтверджують вартість розвантаження товару в порту призначення, витрати на оформлення Т1 - експортна декларація країни відправлення Китай, - прайс-лист виробника. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні в нього документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товару (а.с.85 звор. бік том 1).
22.10.2024 ТОВ "Мультітул-Стандарт" надано відповідь №22/10/24-1 митному органу, в якій зазначено, що підприємством надані всі наявні документи, також, наголошено, що рахунок сплачено не було, виписка з бухгалтерської документації відсутня, а тому відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 53 МК України необхідність надання ТОВ «Мультітул-Стандарт» виписки з бухгалтерської документації на законодавчому рівні виключається (а.с.85 звор.бік том 1).
22.10.2024 ТОВ "Мультітул-Стандарт" надано відповідь №22/10/24-2 митному органу, в якій зазначено, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару, а тому, надання ТОВ «Мультітул-Стандарт» транспортних перевізних документів, які підтверджують вартість розвантаження товару в порту призначення, а також витрат на оформлення Т1 не вимагається (а.с.86 том 1).
22.10.2024 ТОВ "Мультітул-Стандарт" надано відповідь №22/10/24-3 митному органу, в якій зазначено, що декларацію №МRN24РL322080NS7213Y7 від 17.10.2024 року, яку ТОВ «Мультітул- Стандарт» подано разом із митною декларацією №24UА102020006137U3 вже знаходиться у відповідача (а.с.86 звор.бік том 1).
22.10.2024 ТОВ "Мультітул-Стандарт" надано відповідь №22/10/24-4 митному органу, в якій зазначено, що прайс-лист № RAJHANS20240719 від 17.07.2024 року ТОВ «Мультітул- Стандарт» подано разом із митною декларацією №24UА102020006137U3 та вже знаходиться у відповідача (а.с.87 том 1). 
22.10.2024 відповідачем було направлено позивачу повідомлення №801387, в якому зазначено, що митним органом відповідно до ч. 5 ст.55 та ч. 4 ст. 57 МКУ проведена консультація з декларантом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна у митного органу, визначення основи вартості та обміну наявною інформацією по товару (а.с.88 звор.бік том 1).
22.10.2024 ТОВ "Мультітул-Стандарт" надано відповідь, в якій зазначено, що в межах проведеної консультації відповідачу надано усі необхідні та наявні документи, як за основним переліком і підтвердження митної вартості товару за ч. 2 ст. 53 МК України, так і додаткові документи за ч. ч. 3, 4 ст. 53 МК України, якими повністю підтверджено правильність визначення митної вартості товару декларантом. Також ТОВ "Мультітул-Стандарт” наголошено, що спрацювання ризиків АСАУР та наявність в ЄАІС іншої цінової інформації про ідентичні або подібні товари не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості. Подані ТОВ "Мультітул-Стандарт” документи є достатніми та такими, що у своїй сукупності підтверджують достовірність наданої інформації, а тому застосуванню підлягає перший метод визначення митної вартості товару (а.с.89 звор. бік том 1).
22.10.2024 Чернігівською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UА102000/2024/000064/2 (а.с.90 звор.бік-91 том 1). 
В обґрунтування рішення зазначено, що відповідно до інвойсу 23.08.2024 №RAJTT240823, доставка товарів здійснювалася на умовах CPT – UA Харків. Термін CPT «CarriagePaidTo» (… namedplaceofdestination), або «Фрахт/перевезення оплачені до» (… назва місця призначення), означає, що продавець доставить товар названому ним перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Таким чином, контрактна ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів і вартості доставки до місця призначення. Відповідно до коносаменту від 21.08.2024 №UTRUST24081244, портом призначення вантажу є Гданськ (Польща). Згідно з CMR № 0400 в цьому порту товар було вивантажено з борта судна і завантажено на автомобіль з реєстраційним номером BH7578TT/BH5149XF для його подальшого перевезення до України. Таким чином, продавець несе витрати на доставку вантажу спочатку морським, а потім автомобільним транспортом до України, включаючи супутні витрати. Але жодним пунктом контракту від 17.07.2024 №RTTF20240717 не визначено чи включає в себе ціна товару витрати на перевезення та вартість розвантажувальнонавантажувальних робіт в порту Гданськ (Польща). До митного оформлення було надано лист продавця від 23.08.2024 № RAJTT240823-1 про те, що вартість перевезення, логістика, вантажно- розвантажувальні роботи включені в ціну товару. Але відповідно до наданої калькуляції собівартості продукції від 23.08.2024 № RAJTT240823, складеної за період виробництва товару з 18.07.2024 по 17.08.2024 року, ціна товару включає лише фрахтові перевезення. Витрати розвантажувально-навантажувальних робіт та вартість перевезення вантажу з Польщі до України відсутні. Таким чином, до митної вартості товару не були включені витрати на навантаження, вивантаження та його обробку та інші витрати, пов`язані з його транспортуванням до місця призначення (Харків, Україна). Отже, зазначене свідчить про недекларування складових митної вартості в повному обсязі, чим порушено вимоги п. 6 ч. 10 ст. 58 МКУ.
Згідно зі ст. 5 контракту від 17.07.2024 №RTTF20240717 сторони домовилися, що оплата за товар здійснюється на умовах відстрочки платежу, також можлива 100% передоплата. В інвойсі від 23.08.2024 № RAJTT240823 відсутні умови оплати коштів за товар. Банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, до митного оформлення не надано, а тому неможливо перевірити його заявлену вартість.
До митного оформлення надано МД типу Т1 від 17.10.2024 №24РL322080NS7213Y7, що була оформлена в Польщі. Але в жодному документі не вказано вартість її оформлення, і як наслідок такі витрати до митної вартості товарів включено не було. До того ж в цій декларації неможливо перевірити вартість та умови поставки товарів в зв`язку з їх відсутністю. Також в ній, крім коносаменту №UTRUST8Т24081244, зазначено ще інший коносамент за №MAEU278969682, який до митного оформлення не надавався.
Невідомо хто відповідав та здійснював та відповідав за фрахт згідно до наданого до митного оформлення коносаменту №UTRUST8Т24081244.
У висновку експерта від 21.10.2024 №20-48/10-2024 експерт використовує дані сайтів з товарами, які неможливо ідентифікувати з оцінюваними, так як невідомі характеристики наданих до звіту цінових пропозицій на ці товари. Крім того, наведені ціни не включають транспортну складову та вартість супутніх послуг, пов`язаних з перевезенням товарів. Такі розрахунки експертом не здійснювалися. Отже, цей висновок не дає можливості впевнитись у достовірності, об`єктивності наведеної інформації та здійснити його перевірку у відповідності до положень ч. 21 ст. 58 МКУ.
У зв`язку з неподанням декларантом документів згідно з переліком, та відповідно до умов, зазначених у ч. 2, 3 ст. 53 МКУ, враховуючи розбіжності в документах, відсутність усіх складових митної вартості товару, приймаючи до уваги митні оформлення товарів, здійснені в попередній період (згідно з ціновою базою даних ЄАІС Держмитслужби), підстави для визнання заявленої митної вартості товару відсутні.
Враховуючи наведене відповідачем було скориговано митну вартість товару відповідно до ст. 64 МКУ за резервним методом відповідно до наявної у митного органу цінової інформації ЄАІС Держмитслужби щодо товарів, митне оформлення яких вже здійснено, - МД від 04.10.2024 №24UА401060014584U9 та від 11.10.2024 №24 UА401060014926U9. Митну оцінку товару здійснено за резервним методом з розрахунку 3,97 USD/кг на загальну суму 48337,53 Дол.США.
22.10.2024 Чернігівською митницею прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 102020/2024/000111 (а.с.91 звор.бік том 1).
ТОВ “МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ” подано митну декларацію ІМ 40 ДЕ МД № 24UA102020006159U0, в якій визначено, що ціна товару становить 24620,42 дол. США та обраховується митним органом за 6 методом (а.с.92 том 1).
05.11.2024 року позивачем подано до Чернігівської митниці електронну митну декларацію №24UA102020006429U9, для митного оформлення (випуску) товарів: текстильний матеріал просочений акриловим просоченням. Виготовлений з синтетичних комплексних поліефірних ниток на 100%. Загальна максимальна і мінімальна ширина -150 (+/-5) см., загальна максимальна і мінімальна ширина по (фону) між пругами-145 (+/-) 5 см.: Fabric art. 600*600 72 Т-4600,00 м. Поверхнева щільність -220 (+/-10) г/м2. Fabric art.900D*900D WR-9824,00 м. Поверхнева щільність складає -310 (+/-10) г/м2. Fabric art. 1000D-11613,00м. Ціна товару визначена у розмірі- 32882,04 долари США (а.с.99 том.1).
Також, ТОВ "Мультітул-Стандарт" подано разом із декларацією:
- Пакувальний лист (Packing list) №RAJTT2400905 від 05.09.2024 року;
- Рахунок-фактуру (інвойс) (Соmmегсіаl іnvоісе) № RAJTT40905 від 05.09.2024 року;
- Коносамент (Bill of lading) UTRUST24090425 від 12.09.2024 року;
- Автотранспортну накладну (Road consignment note) СМR №1724 від 02.11.2024 року;
- Декларацію (Dispatch note model T1) №24PL322080NS0177К7 від 31.10.2024 року;
-Акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу (у всіх випадках митного огляду, крім передбаченого описом позиції « 1701» №UA209060/2024/001716;
- Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією №20-10/11-2024 від 04.11.2024 року;
- Розрахунок ціни (калькуляція) № RAJTT240905 від 05.09.2024 року;
- Контракт №RTTF20240717 від 17.07.2024 року;
- Додаткову угоду №б/н від 04.08.2024 року до зовнішньоекономічного договору (контракту) №RTTF20240717 від 17.07.2024 року;
- Видаткову накладну № RAJTT240905 від 05.09.2024 року;
- Відвантажувальну специфікацію № RAJTT240905 від 05.09.2024 року;
- Комерційну пропозицію №RAJHANS20240709 від 09.07.2024 року;
- Лист №10/29-1 від 29.10.2024 року з інформацією від ТОВ “МУЛЬТІТУЛ- СТАНДАРТ”, що страхування вантажу не здійснювалось;
- Лист №10/29-2 від 29.10.2024 року з інформацією від ТОВ “МУЛЬТІТУЛ- СТАНДАРТ”, що вантаж не підлягає процедурі ліцензування;
- Лист № RAJTT240905-1 від 05.09.2024 року з інформацією від продавця, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару;
- Лист № RAJTT240905-2 від 05.09.2024 року з інформацією від продавця, що посередницькі послуги не залучалися;
- Лист № RAJTT240905-3 від 05.09.2024 року з інформацією від продавця, що страхування вантажу не здійснювалося;
- Лист № RAJTT240905-4 від 05.09.2024 року з інформацією від продавця, що ліцензування товару не передбачено;
- Лист № RAJTT240905-5 від 05.09.2024 року з інформацією від продавця, що платежів від третіх осіб отримано не було;
- Прайс-лист №RAJHANS20240727/01 від 27.07.2024 року;
- Якісний опис № RAJTT2400905 від 05.09.2024 року (а.с.100-114 том 1).
05.11.2024 року Чернігівською митницею направлено повідомлення ТОВ "Мультітул-Стандарт" №802600, в якому зазначено, що в зв`язку з відсутністю всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів необхідне подання додаткових документів, що підтверджують митну вартість товарів: - виписка з бухгалтерської документації, прибуткові та видаткові документи про попередні поставки, - транспортні перевізні документи, які підтверджують вартість розвантаження товару в порту призначення, витрати на оформлення Т1 - експортна декларація країни відправлення Китай, - прайс-лист виробника. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні в нього документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товару (а.с.116 звор. бік том 1).
05.11.2024 ТОВ "Мультітул-Стандарт" надано відповідь №05/11/24-1 митному органу, в якій зазначено, що підприємством надані всі наявні документи, також, наголошено, що рахунок сплачено не було, виписка з бухгалтерської документації відсутня, а тому відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 53 МК України необхідність надання ТОВ «Мультітул-Стандарт» виписки з бухгалтерської документації на законодавчому рівні виключається (а.с.117 том 1).
05.11.2024 ТОВ "Мультітул-Стандарт" надано відповідь №05/11/24-2 митному органу, в якій зазначено, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару, а тому, надання ТОВ «Мультітул-Стандарт» транспортних перевізних документів, які підтверджують вартість розвантаження товару в порту призначення, а також витрат на оформлення Т1 не вимагається (а.с.17 звор.бік том 1).
05.11.2024 ТОВ "Мультітул-Стандарт" надано відповідь №05/11/24-3 митному органу, в якій зазначено, що декларацію №MRN24PL322080NS0177K7 від 31.10.2024 року, яку ТОВ «Мультітул- Стандарт» подано разом із митною декларацією №24UA102020006429U9 вже знаходиться у відповідача (а.с.118 том 1).
05.11.2024 ТОВ "Мультітул-Стандарт" надано відповідь №05/11/24-4 митному органу, в якій зазначено, що прайс-лист №RAJHANS20240727/01 від 27.07.2024 ТОВ «Мультітул- Стандарт» подано разом із митною декларацією №№24UA102020006429U9 та вже знаходиться у відповідача (а.с.118 звор. бік том 1). 
05.11.2024 відповідачем було направлено позивачу повідомлення №802614, в якому зазначено, що митним органом відповідно до ч. 5 ст.55 та ч. 4 ст. 57 МКУ проведена консультація з декларантом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна у митного органу, визначення основи вартості та обміну наявною інформацією по товару (а.с.120 том 1).
05.11.2024 ТОВ "Мультітул-Стандарт" надано відповідь, в якій зазначено, що в межах проведеної консультації відповідачу надано усі необхідні та наявні документи, як за основним переліком і підтвердження митної вартості товару за ч. 2 ст. 53 МК України, так і додаткові документи за ч. ч. 3, 4 ст. 53 МК України, якими повністю підтверджено правильність визначення митної вартості товару декларантом. Також ТОВ "Мультітул-Стандарт” наголошено, що спрацювання ризиків АСАУР та наявність в ЄАІС іншої цінової інформації про ідентичні або подібні товари не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості. Подані ТОВ "Мультітул-Стандарт” документи є достатніми та такими, що у своїй сукупності підтверджують достовірність наданої інформації, а тому застосуванню підлягає перший метод визначення митної вартості товару (а.с.120 звор. бік том 1).
05.11.2024 Чернігівською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UА102000/2024/000069/2 (а.с.122 звор.бік-122 том 1). 
В обґрунтування рішення зазначено, що відповідно до інвойсу 05.09.2024 №RAJTT240905, доставка товарів здійснювалася на умовах CPT – UA Харків. Термін CPT «CarriagePaidTo» (… namedplaceofdestination), або «Фрахт/перевезення оплачені до» (… назва місця призначення), означає, що продавець доставить товар названому ним перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Таким чином, контрактна ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів і вартості доставки до місця призначення. Відповідно до коносаменту від 12.09.2024 № UTRUST24090425 та CMR від 02.11.2024 № 1724, портом призначення вантажу є Гданськ (Польща). Згідно з CMR № 0400 в цьому порту товар було вивантажено з борта судна і завантажено на автомобіль з реєстраційним номером BH1452TT /GWE3026P для його подальшого перевезення до України. Таким чином, продавець несе витрати на доставку вантажу спочатку морським, а потім автомобільним транспортом до України, включаючи супутні витрати. Але жодним пунктом контракту від 17.07.2024 №RTTF20240717 не визначено чи включає в себе ціна товару витрати на перевезення та вартість розвантажувальнонавантажувальних робіт в порту Гданськ (Польща). До митного оформлення було надано лист продавця від 05.09.2024 №RAJTT240905-1 про те, що вартість перевезення, логістика, вантажно- розвантажувальні роботи включені в ціну товару. Але відповідно до наданої калькуляції собівартості продукції від 05.09.2024 №RAJTT240905, ціна товару включає лише фрахтові перевезення. Таким чином, до митної вартості товару не були включені витрати на навантаження, вивантаження та його обробку та інші витрати, пов`язані з його транспортуванням до місця призначення (Харків, Україна). Отже, зазначене свідчить про недекларування складових митної вартості в повному обсязі, чим порушено вимоги п. 6 ч. 10 ст. 58 МКУ. Надані калькуляція собівартості продукції від 05.09.2024 №RAJTT240905 та прайслист від 27.07.2024 № RAJHANS20240727/01 складені не виробником товару, а їх продавцем.
Згідно зі ст. 5 контракту від 17.07.2024 №RTTF20240717 сторони домовилися, що оплата за товар здійснюється на умовах відстрочки платежу, також можлива 100% передоплата. В інвойсі від 05.09.2024 №RAJTT240905 відсутні умови оплати коштів за товар. Банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, до митного оформлення не надано, а тому неможливо перевірити його заявлену вартість.
До митного оформлення надано Т1 від 31.10.2024 №24PL322080NS0177K7, що була оформлена в Польщі. Але в жодному документі не вказано вартість її оформлення, і як наслідок такі витрати до митної вартості товарів включено не було. До того ж в цій декларації неможливо перевірити вартість та умови поставки товарів в зв`язку з їх відсутністю. Також в ній, крім коносаменту №UTRUST24011093A, зазначено ще інший коносамент за №MAEU243950271, який до митного оформлення не надавався.
Невідомо хто відповідав та здійснював та відповідав за фрахт згідно до наданого до митного оформлення коносаменту № UTRUST24011093A.
У висновку експерта від 04.11.2024 № 20-10/11-2024 експерт використовує дані сайтів з товарами, які неможливо ідентифікувати з оцінюваними, так як невідомі характеристики наданих до звіту цінових пропозицій на ці товари. Крім того, наведені ціни не включають транспортну складову та вартість супутніх послуг, пов`язаних з перевезенням товарів. Такі розрахунки експертом не здійснювалися. Отже, цей висновок не дає можливості впевнитись у достовірності, об`єктивності наведеної інформації та здійснити його перевірку у відповідності до положень ч. 21 ст. 58 МКУ.
У зв`язку з неподанням декларантом документів згідно з переліком, та відповідно до умов, зазначених у ч. 2, 3 ст. 53 МКУ, враховуючи розбіжності в документах, відсутність усіх складових митної вартості товару, приймаючи до уваги митні оформлення товарів, здійснені в попередній період (згідно з ціновою базою даних ЄАІС Держмитслужби), підстави для визнання заявленої митної вартості товару відсутні.
Враховуючи наведене відповідачем було скориговано митну вартість товару відповідно до ст. 64 МКУ за резервним методом відповідно до наявної у митного органу цінової інформації ЄАІС Держмитслужби щодо товарів, митне оформлення яких вже здійснено, 30.09.2024 №24UA401060014312U4 та від 26.03.2024 №24UA500100003150U0. Митну оцінку товару здійснено за резервним методом з розрахунку 3,97 USD/кг. на загальну суму 64630,16 дол. США.
05.11.2024 Чернігівською митницею прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 102020/2024/000116 (а.с.123 том 1).
ТОВ “МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ” подано митну декларацію ІМ 40 ДЕ МД № 24UA102020006449U8, в якій визначено, що ціна товару становить 32882,04 дол. США та обраховується митним органом за 6 методом (а.с.123 звор.бік том 1).
Не погодившись із вказаними рішеннями та картками відмови, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.
Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, справлянням митних платежів регулюються положеннями Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VI, що набрав чинності з 01.06.2012.
Статтею 49 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Частиною четвертою статті 58 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.
Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця (частина п`ята статті 58 Митного кодексу України).
За приписами пункту 1 частини четвертої статті 54 Митного кодексу України (у редакції, чинній на момент виникнення та реалізації спірних відносин), митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно з частиною п`ятою цієї статті, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; обмінюватися інформацією, що стосується митної вартості товарів, в електронній формі у форматі міжнародних стандартів обміну електронною інформацією з митними органами іноземних держав із використанням інформаційних технологій, за умови дотримання вимог щодо її конфіденційності; застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю..
А відповідно до частини шостої зазначеної статті, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Статтею 57 Митного кодексу України визначено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.
При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.
Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта.
У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
У той же час, як визначено частиною сьомою статті 54 Митного кодексу України, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом митна вартість вважається визнаною автоматично.
За обставин цієї справи між сторонами виник спір щодо правомірності рішень митного органу про відмову у митному оформленні товарів та коригування митної вартості товарів.
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку (частина друга статті 2 КАС України).
Виходячи із системного аналізу наведених вище положень статті 54 Митного кодексу України, суд дійшов висновку, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості митний орган зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 Митного кодексу України.
Єдиними підставами, що надають митному органу право відійти від встановлених обмежень, які пов`язані із перевіркою основного переліку документів, що підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи, є лише наявність передбачених законодавцем обставин, а саме - у випадку якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, адже такі вади не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.
У ході митного оформлення у спірних відносинах відповідач вказав, що подані декларантом до митного контролю документи не містять всіх відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар та містять розбіжності, а саме:
1) умовами поставки товару за Інкотермс-2010 визначено CPT («CarriagePaidTo» (… named place of destination), або Фрахт/ перевезення оплачені до» (… назва місця призначення)), при цьому, зазначено не місце передачі товару перевізнику, як передбачають умови поставки CPT, а кінцевий пункт призначення товару UA Kharkiv, тобто визначено умови поставки товарів з порушенням Правил Інкотермс-2010.
Крім того, згідно з коносаментів від 21.08.2024 №UTRUST24080802, від 21.08.2024 №UTRUST24081244, 12.09.2024 №UTRUST24090425 портом призначення вантажу є Гданськ (Польща). Згідно з CMR від 07.10.2024 №2851, від 17.10.2024 № 0400, від 02.11.2024 № 1724 в цьому порту товар було вивантажено з борта судна і завантажено на автомобілі з реєстраційними номерами BH4577TB/GWE3026P, BH7578TT/BH5149XF, BH1452TT /GWE3026P для його подальшого перевезення до України. Згідно з CMR від 07.10.2024 №2851 перевезення товару за інвойсом від 16.08.2024 №RAJTT240816 за маршрутом Гданськ, Польща – Україна здійснювалось перевізником ТОВ «КОНТИНЕНТ ФОРВАРДІНГ». Відповідно до CMR від 17.10.2024 № 0400 перевезення товару за інвойсом від 23.08.2024 №RAJTT240823 за маршрутом Гданськ, Польща – Україна здійснювалось перевізником ОСОБА_1 . Відповідно до CMR від 02.11.2024 №1724 перевезення товару за інвойсом від 05.09.2024 №RAJTT240905 за маршрутом Гданськ, Польща – Україна здійснювалось перевізником ТОВ «ТДС-ЛОГІСТИК», вказане ставить під сумнів той факт, що саме продавець поніс витрати з перевезення вантажу з Польщі до України.
Також жодним пунктом контракту від 17.07.2024 №RTTF20240717 не визначено чи включає в себе ціна товару витрати на перевезення та вартість розвантажувально-навантажувальних робіт в порту Gdansk (Польща);
2) до митного оформлення надано митну декларацію типу Т1 від 07.10.2024 №24PL322080NS7146Y0, від 17.10.2024 №24PL322080NS7213Y7, від 10.2024 №24PL322080NS0177K7, яка виписана в країні транзиту (Польща), але в жодному документі не вказано вартість її оформлення, і, як наслідок, такі витрати до митної вартості товару не включено;
3) невідомо, яким чином проведено оплату за товар, оскільки в інвойсах від 16.08.2024 №RAJTT240816, від 23.08.2024 №RAJTT240823, від 05.09.2024 №RAJTT240905 відсутні умови оплати коштів за товар, а банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваних товарів, до митного оформлення не подавались;
4) надані калькуляція собівартості продукції №RAJTT240905 від 05.09.2024 та прайс-лист RAJHANS20240727/01 від 27.07.2024 складені не виробником товару ZHEJIANG FANTASY INTERNATIONAL TRADE CO., LTD (Китай), а їх продавцем RAJHANS TEXTILE TRADING FZCO (ОАЕ);
5) у висновках експерта від 09.10.2024 №20-19/10-2024, 21.10.2024 №20-48/10-2024 від 04.11.2024 №20-10/11-2024 експерт використовує дані з сайтів з тканинами, які неможливо ідентифікувати з оцінюваними, оскільки невідомі характеристики наданих до звіту цінових пропозицій товарів та відсутній їх переклад; наведені ціни не включають транспортну складову та вартість супутніх послуг, пов`язаних з перевезенням товарів.
Оцінюючи повідомлені митним органом обставини, суд виходить з такого.
У статті 3 Контракту від 17.07.2024 №RTTF20240717 сторони узгодили, що поставка Товару здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010; умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі
До митного оформлення позивач надав інвойси №RAJTT240816 від 16.08.2024 року, RAJTT240823 від 23.08.2024 року, RAJTT240905 від 05.09.2024 року, в яких узгоджені умови поставки товару CPT Kharkiv, Ukraine.
За змістом Офіційних правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати базис поставки CPT (англ. Carriage Paid To) (… named place of destination), або Фрахт/перевезення оплачені до (…назва місця призначення) означає, що продавець здійснює поставку товару шляхом його передання перевізнику, призначеному ним самим. Додатково до цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення. Це означає, що покупець приймає на себе всі ризики та будь-які інші витрати, що можуть виникнути після здійснення поставки товару у вищезазначений спосіб.
Таким чином, згідно із узгодженими сторонами контракту умовами поставки, обов`язки продавця (постачальника) вважаються виконаними після надання товару перевізнику та сплати вартості доставки товару до пункту призначення (м. Харків, Україна).
Доводи митного органу про визначення умов поставки товару з порушенням правил Інкотермс-2010 суд визнає помилковими, оскільки умови поставки узгоджені сторонами контракту в інвойсі, що відповідає приписам статті 3 контракту.
Щодо посилань представника відповідача на перехід від продавця до покупця ризику втрати або пошкодження товару, а також будь-яких додаткових витрат в момент передачі товару першому перевізнику (завантаження на борт судна), суд зауважує, що закон та звичаї ділового обороту не зобов`язують покупця здійснювати страхування товару, а також нести будь-які додаткові витрати, пов`язані з його доставкою до місця призначення.
Отже, твердження відповідача про ненадання на пропозицію митного органу доказів здійснення витрат на навантаження, вивантаження, обробку оцінюваного товару, пов`язаних з його транспортуванням до місця призначення (м. Харків, Україна) суд визнає безпідставними.
Крым того, декларантом повідомлялося митний орган, що страхування вантажу не здійснювалося, про що зазначено у листах продавця від №10/29-1 від 29.10.2024 року, № 10/14-1 від 14.10.2024 року, № 10/02-5 від 02.10.2024 року.
Суд зауважує, що відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.
Верховний Суд у постанові від 23.01.2020 у справі №814/4204/15 зазначив, що відповідно до правил Інкотермс-2010 за умовами поставки СРТ саме продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Даний термін може застосовуватися під час перевезення товару будь-яким видом також визнає безпідставними доводи представника відповідача про його сумнів у правильності визначення вартості доставки товарів в Україну з огляду на обставини їх перевантаження у порту Gdansk (Польща) на вантажні автомобілі перевізників: "KONTINENT forwarding", Дерменжі Павла та ТОВ «ТДС-ЛОГІСТИК» адже за умовами поставки позивач не мав обов`язку нести будь-які витрати, пов`язані з транспортуванням товару до пункту призначення (м. Харків, Україна).
Представник відповідача у відзиві на позов також звертав увагу, що до митного оформлення позивач надав листи продавця від 16.08.2024 №RAJTT240816-1, від 23.08.2024 №RAJTT240823-1, 05.09.2024 №RAJTT240905-1 про те, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару. Але відповідно до наданих калькуляцій собівартості продукції від 16.08.2024 №RAJTT240816, 23.08.2024 №RAJTT240823, 05.09.2024 №RAJTT240905, складених за період виробництва товару з 18.07.2024 по 30.07.2024 року, ціна товару включає лише фрахтові перевезення.
Щодо наведених тверджень представника відповідача, суд звертає увагу на свободу договору, відповідно до якої сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та погодженні його умов, окрім випадків, коли це суперечить закону, іншим актам, звичаям ділового обороту, вимогам розумності та справедливості. Ця свобода означає, що сторони можуть домовитися про будь-які умови, які не заборонені законом, включаючи істотні умови договору, які є необхідними для його укладення.
Верховний Суд у постановах від 09.05.2025 у справі №160/11936/24 та від 20.02.2025 у справі №160/33340/23 зазначив, що погоджуючи саме обрані умови поставки СРТ, сторони виходили з того, що продажна ціна вже включає в себе вартість товару, фрахт та/або транспортні витрати до узгодженого пункту призначення.
З урахуванням наведеного вище, припущення відповідача щодо ймовірності понесення позивачем додаткових витрат, пов`язаних з розвантаженням товарів у порту Гданська (Польща) та їх доставки з Гданська до Харкова, суперечать фактичним обставинам справи, не підтверджені документально, а тому не визнаються судом в якості належного обґрунтування правомірності ухвалення рішення про необхідність коригування митної вартості товарів.
Щодо доводів відповідача про ненадання позивачем відомостей про вартість оформлення транзитної митної декларації в країні транзиту (Польща) та не врахування таких витрат до митної вартості товарів, суд зауважує, що в обґрунтування своєї позиції митний орган не посилався на передбачену законом чи міжнародним договором вимогу про необхідність оплати послуги з оформлення такої декларації, а також, що сплату такої послуги має здійснити вигодонабувач, яким у спірних відносинах є позивач.
Щодо посилань представника відповідача на те, що МД Т1 від 07.10.2024 №24PL322080NS7146Y0, крім коносаменту №UTRUST24080802, зазначено ще інший коносамент за №143252225423; ВМД Т1 від 17.10.2024 №24PL322080NS7213Y7, в якій, крім коносаменту №UTRUST24081244, зазначено ще й №MAEU278969682, який до митного оформлення не надавався; В МД Т1 від 31.10.2024 №24PL322080NS0177K7, крім коносаменту №MAEU243950271, зазначено ще інший коносамент за №UTRUST24011093A, суд зазначає, що вказані обставини зумовлені тим, що в зазначеному випадку має місце зазначення номерів лінійного та домашнього коносаментів.
Представник позивача у відповіді на відзив, з посиланням на правовий висновок Верховного Суду, наведений у постанові від 10.12.2020 у справі №804/1313/16, зауважив, що у митній декларації країни відправлення зазначено номер лінійного коносаменту. Лінійний коносамент призначений для агентів (агента відправника та агента-експедитора в порту перевантаження товару). Отримувачу вантажу такий лінійний коносамент не надається. Натомість, для отримувача вантажу видається домашній коносамент, тобто той коносамент, який він отримує від експедитора разом з вантажем, та у подальшому пред`являє до митного органу для попереднього митного очищення товару.
Суд встановив, що до митного оформлення позивач надав коносаменти № UTRUST24080802, UTRUST24081244, UTRUST24011093A що є домашніми коносаментами та на яких містяться відмітки перевізників ("KONTINENT forwarding", Дерменжі Павла та ТОВ «ТДС-ЛОГІСТИК»).
Також, суд наголошує, що оскільки на момент здійснення митного оформлення товару оплата за товар проведена не була, суд погоджується з доводами позивача щодо відсутності підстав для витребування у ТОВ "Мультітул-Стандарт" платіжних та інших бухгалтерських документів щодо здійснення оплати за товар.
Такий висновок суду відповідає правовій позиції Верховного Суду, наведеній у постанові Верховного Суду від 12.07.2022 у справі №814/2172/16.
Доводи представника відповідача щодо не зазначення умови оплати партії товару в інвойсах від від 16.08.2024 №RAJTT240816, від 23.08.2024 №RAJTT240823, від 05.09.2024 №RAJTT240905, суд визнає безпідставними, оскільки такі умови визначені безпосередньо у контракті від 17.07.2024 № RTTF20240717.
Щодо тверджень представника відповідача про те, що надані калькуляції собівартості продукції №RAJTT240905 від 05.09.2024 та прайс-лист RAJHANS20240727/01 від 27.07.2024 складені не виробником товару ZHEJIANG FANTASY INTERNATIONAL TRADE CO., LTD (Китай), а їх продавцем RAJHANS TEXTILE TRADING FZCO (ОАЕ) суд враховує висновок Верховного Суду, наведений у постанові від 28.05.2019 у справі №825/1477/15-а, відповідно до якого прайс-лист є документом довільної форми, що має додатковий інформативний характер, та не є обов`язковим (виключним) документом, який підтверджує митну вартість товару.
За обставин справи, що розглядається, господарські правовідносини з поставки товарів мали місце між позивачем та компанією RAJHANS TEXTILE TRADING FZCO, а тому саме останнім позивачу надана калькуляція собівартості продукції та прайс-лист.
Своєю чергою, оскільки позивач не мав господарських правовідносин з компанією ZHEJIANG FANTASY INTERNATIONAL TRADE CO., LTD, вимога митного органу до позивача про надання прайс-листа та калькуляції компанії-виробника товарів є безпідставною.
Оцінюючи доводи представника відповідача щодо неналежності висновків експерта від 09.10.2024 №20-19/10-2024, від 21.10.2024 №20-48/10-2024 від 04.11.2024 №20-10/11-2024 суд погоджується з тим, що згадані висновки не є носієм доказової інформації у спірних відносинах з огляду на відсутність перекладу використаної інформації українською мовою, а також недостатність використаної інформації про окремі характеристики цінових пропозицій товарів.
Поряд з цим, наведене не зумовлює висновку про обґрунтованість рішення митного органу про коригування митної вартості товарів, адже за відсутності у відповідача належних та допустимих доказів, що з достатньою обґрунтованістю свідчили б про понесення позивачем будь-яких інших витрат, аніж ті, що включені у митну вартість товару, підстав для висновку про заниження позивачем митної вартості немає.
Відповідно до пункту 3 частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
У постанові Верховного Суду від 12.09.2023 у справі №420/14943/21 зазначено, що критеріями обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень є: 1) логічність та структурованість викладення мотивів, що стали підставою для прийняття відповідного рішення; 2) пов`язаність наведених мотивів з конкретно наведеними нормами права, що становлять правову основу такого рішення; 3) наявність правової оцінки фактичних обставин справи (поданих документів, інших доказів), врахування яких є обов`язковим у силу вимог закону під час прийняття відповідного рішення; 4) відповідність висновків, викладених у такому рішенні, фактичним обставинам справи; 5) відсутність немотивованих висновків та висновків, які не ґрунтуються на нормах права.
Враховуючи викладене вище, а також те, що відповідач у ході проведення митного оформлення не встановив фактів понесення позивачем додаткових витрат у зв`язку з придбанням товарів, заниження їх вартості в інший спосіб тощо, суд дійшов висновку про безпідставність рішень митного органу про коригування митної вартості ввезених позивачем товарів.
Суд зауважує, що доводи митного органу про заниження декларантом митної вартості товарів ґрунтуються виключно на припущеннях, що не підтверджені документально.
Приймаючи рішення про коригування митної вартості імпортованого позивачем товару за другорядним (резервним) методом, митний орган не вказав, яким чином митна вартість товару була визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості, та не навів жодних розрахунків, за якими митним органом було визначено таку вартість товару, що є порушенням статті 55 Митного кодексу України.
Відповідач не довів наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товару за основним методом.
Враховуючи вищенаведене, суд приходить висновку, що приймаючи спірні рішення про коригування митної вартості імпортованих позивачем товарів за другорядним методом (резервний), митний орган не вказав, яким чином митна вартість товару була визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості, що є порушенням вимог Митного кодексу України.
Суд зазначає, що розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами.
Відповідно, застосування митним органом другорядних методів - за ціною договору щодо ідентичних товарів та резервного методу визначення митної вартості, а також розрахунок скоригованої митної вартості є необґрунтованим.
Крім того, наявність у автоматизованій системі аналізу та управління ризиками за напрямом митної вартості відомостей про те, що ідентичний чи подібний товар розмитнювався за більшою митною вартістю, ніж задекларував позивач, суд не бере до уваги, оскільки відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті органом доходів і зборів відповідних рішень.
При цьому, наявність у вказані системі інформації про те, що подібний чи ідентичний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за другорядними методами, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну і сама по собі не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару.
Аналогічні висновки містять постанова Верховного Суду від 27.02.2025 по справі №300/784/24, що враховується судом відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України.
Відповідно до частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Разом з цим, як визначено частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Отже обов`язок щодо доведення правомірності спірного рішення про коригування митної вартості товарів покладено на митний орган як на суб`єкта владних повноважень.
Однак відповідачем таких доказів суду не надано.
А оскільки в ході судового розгляду належними доказами не спростовано твердження позивача, що надані для митного оформлення документи в сукупності підтверджують правильність визначення митної вартості імпортованого товару, підстави для висновку суду про те, що заявлена позивачем митна вартість товару є заниженою чи необ`єктивною, - відсутні.
Як наслідок, суд дійшов висновку, що митний орган неправомірно відмовив позивачу у визнанні задекларованої ним митної вартості товару, визначив митну вартість за другорядним методом та прийняв оскаржувані рішення про коригування митної вартості товару, а тому такі рішення належить визнати протиправним та скасувати, а позов ТОВ "Мультітул-Стандарт" - задовольнити.
Крім цього, суд враховує, що відповідно до частини дванадцятої статті 264 МК України у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи митного органу.
Таким чином, картка відмови у прийнятті митної декларації є документом, що формалізує негативне для декларанта рішення посадової особи митного органу про завершення процедури декларування товарів, заявлених до митного оформлення на підставі конкретної митної декларації.
А тому картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення так само належить визнати протиправними та скасувати.
Виходячи з вищевикладеного, суд приходить висновку, що позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Мультітул-Стандарт" до Чернігівської митниці про скасування рішення про коригування митної вартості товарів № UA102000/2024/000063/2 від 15.10.2024 року, картки відмови № UA102020/2024/000109 від 15.10.2024, рішення про коригування митної вартості товарів № UA102000/2024/000064/2 від 22.10.2024 року, картки відмови № UA102020/2024/000111 від 22.10.2024, рішення про коригування митної вартості товарів № UA102000/2024/000069/2 від 05.11.2024 року та картки відмови № UA102020/2024/000116 від 05.11.2024 підлягають задоволенню.
Згідно з частиною першою статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Відповідно до ч. 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Позивач при зверненні до суду сплатив судовий збір у розмірі 23529,58 грн, що зарахований до спеціального фонду Державного бюджету України .
Відповідно до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
У постанові від 16.03.2020 у справі №1.380.2019.001962 Верховний Суд сформулював висновок, що справи про оскарження рішення про коригування митної вартості товарів є справами з майновими вимогами. При оскарженні рішення про коригування митної вартості товарів ціною позову у розумінні підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI є різниця митних платежів, що підлягали сплаті із врахуванням митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом в оскаржуваному рішенні.
За змістом підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду позову майнового характеру, який подано юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму.
При цьому, частиною першою статті 4 названого Закону визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
А відповідно до частини третьої цієї статті, при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" установлено у 2024 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для основних соціальних і демографічних груп населення, зокрема, працездатних осіб: з 01.01.2024 - 2920,00 грн.
Предметом спору у справі, що розглядається, була правомірність рішень митного органу про коригування митної вартості товарів, на підставі якого позивач мав сплатити додатково ввізне мито та податок на додану вартість загалом у розмірі 963 038,76 грн.
Позовну заяву подано до суду в електронному вигляді.
Суми платежів, які нараховані за митною вартістю згідно інвойсу №RAJTT240816 від 16.08.2024 року склали 79211,71 грн (вид 020 – мито) та 213871,63грн. (вид 028 - ПДВ), що вказано у графі В “Подробиці розрахунків” митної декларації № 24UA102020005932U2.
Суми платежів, які нараховані за митною вартістю, визначеною відповідачем, склали 156024,72 грн (вид 020 – мито) та 421266,76 грн (вид 028 - ПДВ), що вказано у графі В “Подробиці розрахунків” нової митної декларації ІМ 40 ДЕ МД №24UA102020005962U6.
Різниця між сумами платежів, нарахованими за митною вартістю згідно інвойсу №RAJTT240816 від 16.08.2024 року (79211,71 + 213871,63 = 293083,34 грн.) та сумами платежів, нарахованими за митною вартістю, визначеною відповідачем (156024,72 + 421266,76= 577291,48 грн.) склала 577291,48 - 293083,34 = 284208,14 гривень. 
Суми платежів, які нараховані за митною вартістю згідно інвойсу №RAJTT240823 від 23.08.2024 року склали 81312,98 грн (вид 020 – мито) та 219545,03 грн. (вид 028 - ПДВ), що вказано у графі В “Подробиці розрахунків” митної декларації №24UA102020006137U3.
Суми платежів, нараховані за митною вартістю, визначеною Відповідачем, склали 159642,62 грн. (вид 020 – мито) та 431035,07 грн (вид 028 - ПДВ), що вказано у графі В “Подробиці розрахунків” нової митної ІМ 40 ДЕ МД №24UA102020006159U0. Різниця між сумами платежів, нарахованими за митною вартістю згідно інвойсу №RAJTT240823 від 23.08.2024 року (81312,98 + 219545,03 = 300858,01 грн.) та сумами платежів, нарахованими за митною вартістю, визначеною відповідачем (159642,62 + 431035,07 = 590677,69 грн) склала 590677,69 - 300858,01 = 289819,68 гривень.
Суми платежів, нараховані за митною вартістю згідно інвойсу № RAJTT240905 від 05.09.2024 року склали 108893,22 грн (вид 020 – мито) та 294011,68 грн (вид 028 - ПДВ), що вказано у графі В “Подробиці розрахунків” митної декларації №24UA102020006429U9. 
Суми платежів, нараховані за митною вартістю, визначеною відповідачем, склали 214031,31 грн (вид 020 – мито) та 577884,53 грн (вид 028 - ПДВ), що вказано у графі В “Подробиці розрахунків” нової митної ІМ 40 ДЕ МД №24UA102020006449U8. 
Різниця між сумами платежів, нарахованими за митною вартістю згідно інвойсу №RAJTT240905 від 05.09.2024 року (108893,22 + 294011,68 = 402904,9 грн) та сумами платежів, нарахованими за митною вартістю, визначеною відповідачем (214031,31 + 577884,53 = 791915,84 грн) склала 791915,84 - 402904,9 = 389010,94 гривень.
Отже, у зв`язку позивачем здійснено переплату мита та податку на додану вартість у загальному розмірі 284208,14+289819,68+389010,94 = 963 038,76 гривень.
Таким чином, за звернення до суду з позовною вимогою про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів № UA102000/2024/000063/2 від 15.10.2024 року, рішення про коригування митної вартості товарів № UA102000/2024/000064/2 від 22.10.2024 року, рішення про коригування митної вартості товарів № UA102000/2024/000069/2 від 05.11.2024 року позивач мав сплатити судовий збір у розмірі 11556,47 грн.= (963 038,76 грн х 1,5%х0,8).
З огляду на ухвалення рішення суду про задоволення позову ТОВ "Мультітул-Стандарт" повністю, суд вважає за необхідне стягнути судові витрати позивача у розмірі 11556,47 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Чернігівської митниці.
Щодо сплати судового збору за звернення до суду з позовною вимогою про визнання протиправною та скасування карток відмови № UA102020/2024/000109 від 15.10.2024, №UA102020/2024/000111 від 22.10.2024, № UA102020/2024/000116 від 05.11.2024, суд враховує правовий висновок Верховного Суду, наведений у постанові 27.08.2024 у справі №120/15468/23, відповідно до якого рішення про коригування митної вартості та картка відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є взаємопов`язаними однаковими правовідносинами, відтак вказані рішення у випадку їх спільного оскарження розцінюються як одне ціле. Розрахунок судового збору у випадку оскарження рішення про коригування митної вартості разом з карткою відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення має здійснюватися виходячи лише з розміру різниці між митною вартістю, що була розрахована позивачем, та митною вартістю, що була визначена оскаржуваними рішеннями. Суд не повинен додатково визначати судовий збір за оскарження картки відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення як немайнову вимогу.
Таким чином, позивач помилково сплатив судовий збір за звернення до суду з позовними вимогами про визнання протиправною та скасування карток відмови у розмірі 9084 грн.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.
Згідно ч.2 статті 7 Закону України "Про судовий збір" у випадках, установлених пунктом 1 частини першої цієї статті, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми 
Відповідно до ч.1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
З урахуванням наведеного, суд вважає за доцільне повернути позивачу з Державного бюджету України надміру сплачений судовий збір у розмірі 11973,11 грн.= (14445,58-11556,47) +9084 грн.
З приводу вимог в частині стягнення на користь позивача витрат на правничу допомогу, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини 1, пункту 1 частини 3 статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.
За приписами частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву (частина 7 статті 139 КАС України).
Відповідно до частин 3, 4 статті 143 КАС України, якщо сторона з поважних причин не може до закінчення судових дебатів у справі подати докази, що підтверджують розмір понесених нею судових витрат, суд за заявою такої сторони, поданою до закінчення судових дебатів у справі, може вирішити питання про судові витрати після ухвалення рішення по суті позовних вимог.
Для вирішення питання про судові витрати суд призначає судове засідання, яке проводиться не пізніше п`ятнадцяти днів з дня ухвалення рішення по суті позовних вимог.
Положеннями частин 3, 4 статті 134 КАС України визначено, що для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що розмір суми витрат на правничу допомогу адвоката визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу та вартості виконаних робіт, витрати на проведення яких понесені в межах розгляду конкретної судової справи. При цьому розмір витрат має бути співмірним із складністю виконаних адвокатом конкретних робіт та часом, витраченим на виконання цих робіт.
Принцип співмірності витрат на оплату послуг адвоката запроваджено у частині 5 статті 134 КАС України. Так, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи (ч.5 ст.134 КАС України).
Згідно з частиною 6 статті 135 КАС України у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.
Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина 7 статті 135 КАС України).
З аналізу положень статті 134 КАС України вбачається, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі. Сторона, яка хоче компенсувати судові витрати, повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, пов`язаних безпосередньо з розглядом певної судової справи, а інша сторона може подати заперечення щодо неспівмірності розміру таких витрат.
Тобто, питання розподілу судових витрат пов`язане із суддівським розсудом (дискреційні повноваження).
Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.
Положеннями статті 19 цього Закону визначено такі види адвокатської діяльності, як надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами.
Отже, правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах, захист від обвинувачення тощо, а договір про надання правової допомоги укладається на такі види адвокатської діяльності як захист, представництво та інші види адвокатської діяльності.
Представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні (пункт 9 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність").
Інші види правової допомоги - види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення (пункт 6 частини першої статті 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність").
Відповідно до статті 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
Так, надаючи оцінку понесеним позивачем витратам на правничу допомогу суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично та чи була їх сума обґрунтованою. Також, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, зважаючи зокрема на складність справи, витрачений адвокатом час.
При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи.
Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 02 липня 2020 року в справі № 362/3912/18 (провадження № 61-15005св19).
Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі East/WestAllianceLimited проти України, заява № 19336/04, п. 269).
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі Лавентс проти Латвії від 28 листопада 2002 року зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.
На підтвердження понесених витрат на правову допомогу позивачем надано до матеріалів справи копії: договору про надання правової допомоги від 26.11.2024, укладеного між позивачем та адвокатським бюро “Бідної Оксани Іванівни” (а.с125-126 том.1), додаткових угод № 1 та № 2 від 26.11.2024 (а.с. 126 звор.бік-127 том.1), ордер серії АХ №1223978 від 26.11.2024 (а.с.136 том 1), свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю серії № 1709 (а.с.135 том 1), платіжної інструкції № 308 від 29.11.2024 на суму 40000,00 грн. (а.с. 129 том.1).
Дослідивши вказані документи судом встановлено, що між ТОВ “Мультітул-Стандарт” та адвокатським бюро Бідної Оксани Іванівни укладено договір про надання правової допомоги від 26.11.2024, відповідно до пункту 1.1 якого бюро приймає доручення клієнта та бере на себе зобов`язання надати клієнту правову допомогу. Обсяг правової допомоги визначається у додаткових угодах до даного договору (пункт 1.2).
Сторони узгодили, що розмір гонорару, який клієнт сплачує бюро за надану в межах цього договору правову допомогу, визначається сторонами у додатковій угоді в фіксованому розмірі (пункт 3.1).
Додатковою угодою № 1 від 26.11.2024 сторони дійшли згоди, що за даним договором бюро приймає на себе зобов`язання про надання правової допомоги клієнту щодо визнання протиправними та скасування: рішення про коригування митної вартості товарів № UA102000/2024/000063/2 від 15.10.2024 року та картку відмови № UA102020/2024/000109 від 15.10.2024; рішення про коригування митної вартості товарів № UA102000/2024/000064/2 від 22.10.2024 року та картку відмови № UA102020/2024/000111 від 22.10.2024; рішення про коригування митної вартості товарів № UA102000/2024/000069/2 від 05.11.2024 року та картку відмови № UA102020/2024/000116 від 05.11.2024 винесених Чернігівською митницею, на суму надмірно нарахованих митних платежів через коригування у розмірі 963038,76 грн.
Відповідно до Додаткової угоди № 2 від 26.11.2024 розмір гонорару бюро за надання правової допомоги за цим договором складає фіксовану суму 40 000,00 грн. Клієнт сплачує гонорар у повному обсязі до кінця грудня 2024 року.
Отримання адвокатським бюро оплати на виконання вищевказаних умов підтверджується платіжною інструкцією № 308 від 29.11.2024 на суму 40000,00 грн.
Таким чином, з наведеного слідує, що звертаючись до суду з заявою про стягнення витрат на професійну правничу допомогу, представник позивача надав до суду всі необхідні докази щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що має бути сплачена позивачем.
Так, відповідно до правової позиції Верховного Суду, висловленої у постанові від 23.04.2019 у справі № 826/9047/16, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.
При визначенні суми компенсації витрат, понесених на правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченого адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціни позову та (або) значенню справи.
Зі змісту норм частини 4, 5 та 6 статті 134 КАС України вбачається, що від учасника справи вимагається надання доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою (саме така позиція викладена у постанові Верховного Суду від 13.12.2018 у справі № 816/2096/17).
За правилами оцінки доказів, встановлених статтею 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.
Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Також, суд враховує клопотання відповідача від 19.12.2024 про зменшення витрат на правничу допомогу.
Вирішуючи питання обґрунтованості розміру заявлених позивачем витрат на професійну правничу допомогу та пропорційності їх складності правовому супроводу справи, суд, встановив, що на виконання умов договору про надання правової допомоги № б/н від 26.11.2024 адвокатом в інтересах позивача складено та направлено до Сумського окружного адміністративного суду позовну заяву з додатками. Факт отримання позивачем послуг адвоката та понесення ним витрат на фіксовану суму 40000 грн. підтверджується додатковою угодою № 2 від 26.11.2024 та платіжною інструкцією № 308 від 29.11.2024 на суму 40000,00 грн.
Надаючи оцінку сумі судових витрат на правничу допомогу, суд враховує обсяг позовної заяви та її фактичне значення для справи, наявність власних висновків адвоката та велику кількість посилань на актуальну судову практику по спірних питаннях.
При цьому судом враховано, що заявлений до стягнення розмір витрат на оплату послуг адвоката не підтверджений детальним розрахунком обсягу виконаних адвокатом робіт, часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт, та їх обсягом.
Дослідивши вищевказані документи, суд дійшов висновку про те, що такий розмір витрат у даному випадку є неспівмірним із складністю справи та виконаними адвокатом роботами (послугами).
Так, докази, надані позивачем на підтвердження розміру витрат на правничу допомогу, переконливо доводять, що заявлені витрати на професійну правничу допомогу пов`язані саме з розглядом справи в суді першої інстанції, однак вони є неспірмірними із складністю справи, адже така розглянута за правилами спрощеного позовного провадження.
З огляду на викладене вище, фактичний об`єм виконаної адвокатом роботи, складність справи, суд вважає розумно обґрунтованими заявлені позивачем до відшкодування витрати на професійну правничу допомогу у сумі 20000,00 грн, який обумовлений об`єктивною тривалістю часу, яку адвокат витратив під час підготовки позовної заяви у цій справі, якістю та об`ємом підготовлених матеріалів та заяв по суті, значення справи для позивача, а також складністю питань, які були предметом розгляду у справі.
Щодо клопотання представника відповідача про залишення без розгляду вимоги про стягнення витрат на професійну правничу допомогу, суд зазначає наступне.
Так, в обґрунтування поданого клопотання представник відповідача посилається, на той факт, що представником позивача не надано до суду доказів розрахунку понесення витрат, зокрема обсягу понесених витрат пов`язаних на оплату правової допомоги.
Також, відповідач заперечує щодо розміру заявлених позивачем витрат на правничу допомогу, оскільки вважав, що такі витрати є надмірними, без детального опису робіт, розмір витрат не містить обґрунтувань та не деталізовано дії адвоката у справі.
Разом з тим, суд наголошує, що чинним законодавством не передбачено залишення без розгляду заяви про стягнення витрат на правничу допомогу у зв`язку із не наданням розрахунку витрат на правничу допомогу, а тому клопотання Чернігівської митниці про залишення без розгляду вимоги про стягнення витрат на правничу допомогу не підлягає задоволенню.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі Серявін та інші проти України(п.58) суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Враховуючи вище зазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, суд дійшов до висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення. 
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Мультітул-Стандарт" до Чернігівської митниці про визнання протиправними та скасування рішень – задовольнити.
Скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA102000/2024/000063/2 від 15.10.2024 року та картку відмови № UA102020/2024/000109 від 15.10.2024.
Скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA102000/2024/000064/2 від 22.10.2024 року та картку відмови № UA102020/2024/000111 від 22.10.2024.
Скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA102000/2024/000069/2 від 05.11.2024 року та картку відмови № UA102020/2024/000116 від 05.11.2024.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Мультітул-Стандарт" (вул. Коновальця Євгена, буд. 17, кімната 9, м. Конотоп, Конотопський район, Сумська область, код ЄДРПОУ 43856496) за рахунок бюджетних асигнувань Чернігівської митниці (просп. Перемоги, буд. 6, м. Чернігів, Чернігівська область, код ЄДРПОУ 43985581) витрати зі сплати судового збору в сумі 11556,47грн. та витрати на правничу допомогу в сумі 20 000 грн.
Повернути Товариству з обмеженою відповідальністю "Мультітул-Стандарт" з Державного бюджету України надмірно сплачену суму судового збору у розмірі 11973,11 грн., сплаченого на підставі платіжної інструкції від 29.11.2024 №307.
В задоволенні клопотання Чернігівської митниці про залишення без розгляду вимоги про стягнення витрат на професійну правничу допомогу-відмовити.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення рішення. 
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. 
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя   О.А. Прилипчук