ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА 01054, м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-В, тел. (044) 334-68-95, E-mail: inbox@ki.arbitr.gov.ua	

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
м. Київ
10.02.2026	Справа № 910/6358/25	

Суддя Плотницька Н.Б., розглянувши справу 
за позовом 	Чернівецької окружної прокуратури (58000, Чернівецька обл., місто Чернівці, вулиця 28 Червня, будинок 69) в інтересах держави в особі Чагорської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області (60412, Чернівецька область, Чернівецький район, село Чагор, вулиця Незалежності, будинок 79)	
до	Товариства з обмеженою відповідальністю "Укр Газ Ресурс" (04070, місто Київ, вулиця Сагайдачного Петра, будинок 25, літера Б, офіс 5)	
про	визнання недійсними додаткових угод та стягнення 200 291 грн 19 коп.	
Представники сторін: не викликались	

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
21.05.2025 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Чернівецької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Чагорської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укр Газ Ресурс" про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 200 291 грн 19 коп.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що додаткові угоди № 2 від 20.09.2021, № 3 від 07.10.2021, № 4 від 15.11.2021, № 5 від 15.11.2021, № 6 від 14.12.2021, № 8 від 02.02.2022 до договору від 18.02.2021 № 31 про постачання електричної енергії споживачу, укладені між Чагорською сільською радою Чернівецького району Чернівецької області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Укр Газ Ресурс" з порушенням вимог законодавства у сфері публічних закупівель, зокрема частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", а тому підлягають визнанню недійсними, та як наслідок стягнення 200 291 грн 19 коп. безпідставно отриманих коштів.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.05.2025 відкрито провадження у справі № 910/6358/25, розгляд справи постановлено здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами.
12.06.2025 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого заперечує проти заявлених вимог, а також просить суд зупинити провадження у даній справі до закінчення перегляду в касаційному порядку Великої Палатою Верховного Суду справи № 920/19/24 та оприлюднення в установленому законом порядку повного тексту судового рішення.
25.05.2025 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшла відповідь на відзив.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.09.2025 зупинено провадження у справі № 910/6538/25 до закінчення перегляду в касаційному порядку Великої Палатою Верховного Суду справи № 920/19/24.
14.01.2026 до Господарського суду міста Києва від Чернівецької окружної прокуратури надійшла заява про поновлення провадження у справі.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.01.2026 поновлено провадження у справі.
02.02.2026 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшло клопотання про перехід із спрощеного позовного провадження до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.
05.02.2026 до Господарського суду міста Києва від прокурора надійшли заперечення на клопотання представника відповідача про перехід до розгляду справи в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.02.2026 відмовлено в задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Укр Газ Ресурс" про перехід із спрощеного позовного провадження до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.
Інших доказів на підтвердження своїх вимог та заперечень, окрім наявних в матеріалах справи, сторонами суду не надано.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:
Чагорською сільською радою Чернівецького району Чернівецької області з використанням веб-порталу Уповноваженого органу з питань закупівель (інформаційно-телекомунікаційна система "Prozorro" за адресою в мережі Інтернет: www.рrozorro.gov.ua) проведено відкриті торги щодо закупівлі електричної енергії в обсязі 328900 кіловат-годин з очікуваною вартістю 1 249 820 грн 00 коп.
Оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднено в мережі Інтернет на веб-сайті "Prozorro" 15.01.2021 за номером UA-2021-01-15-000492-b, код ДК 021:2015:09310000-5 - "Електрична енергія". Єдиним критерієм вибору переможця є ціна.
Згідно зазначеного оголошення, розміщеного на сайті https://prozorro.gov.ua, джерелом фінансування закупівлі є кошти місцевого бюджету.
Переможцем вказаного аукціону визначено Товариство з обмеженою відповідальністю "Укр Газ Ресурс" з ціновою пропозицією 1 134 705 грн.
За результатами проведеної процедури закупівлі 18.02.2021 між Чагорською сільською радою Чернівецького району Чернівецької області (споживач за договором, позивач у справі) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Укр Газ Ресурс" (постачальник за договором, відповідач у справі) укладено договір про закупівлю електричної енергії № 31, відповідно до умов якого постачальник продає споживачу із 01.03.2021 до 31.12.2021 електричну енергію для забезпечення потреб електроустановок, а споживач сплачує вартість використаної (купованої) електроенергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору.
Ціна цього договору становить 1 134 705 грн 00 коп. з ПДВ (пункт 5.1 договору).
Згідно умов пунктів 5.2-5.4 договору ціна за одиницю товару визначається у додатку 1 до договору "Комерційна пропозиція постачальника" та включає в себе вартість послуг з передачі та розподілу електричної енергії.
Загальний обсяг постачання електричної енергії за договором складає 328900 кВт/год (додаток 1 до договору).
Ціна за електричну енергію на момент укладення договору за кВт/год, з урахуванням тарифів на передачу та розподіл, становить 2,875 грн (ціна товару 1,58923 грн + тариф на передачу 0,29393 грн + тариф на розподіл 0,99184 грн) без урахування ПДВ (додаток 1 до договору).
Так, за договором ціна за 1 кВт/год, з урахуванням тарифів на передачу та розподіл, складає 3,45 з ПДВ.
Згідно пункту 5.6.1 договору зміна ціни за одиницю товару відбувається з дотриманням усіх наступних умов: один раз на місяць після завершення розрахункового періоду; з дотриманням формули, передбаченої пунктом 5.6.2 договору; не більше ніж на 10 % від базової ціни за одиницю товару. При цьому, загальна ціна договору не може бути збільшена. У разі документально підтвердженого зростання ціни за одиницю товару, одночасно здійснюється зменшення кількості товару.
Відповідно до пункту 5.6.2 договору ціна за одиницю товару за відповідний розрахунковий період визначається у виставлених постачальником рахунках та актах приймання-передачі товару, наданих згідно з пунктом 5.14 цього договору, виходячи з коливання ціни електричної енергії на ринку, та обраховується наступним чином: Цн =((Цбаз-Тп-Тр)* (1+%коливання)+Тп+Тр))*1.2, де: 
Цн - фактична ціна поставки товару за відповідний розрахунковий місяць, що розрахована згідно підстав та у спосіб, викладений у пункту 5.6 цього договору. Цбаз - Базова ціна (без ПДВ), визначена згідно підпункту 5.5.1 договору. 
Тп - тариф на передачу електричної енергії (без ПДВ), що був встановлений на розрахунковий період, за який здійснюється обрахунок ціни/підписання Акту приймання-передачі Товару. Тариф встановлюється рішенням Національної комісії, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) або іншим уповноваженим органом влади, та визначений сторонами у додатку №1 до договору, в тому числі тариф, що був змінений згідно з пунктом 5.8 цього договору та зафіксований у відповідній додатковій угоді. 
Тр - тариф на розподіл електричної енергії (без ПДВ), що був встановлений на розрахунковий період, за який здійснюється обрахунок ціни/підписання Акту приймання-передачі Товару. Тариф встановлюється рішенням Національної комісії, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) або іншим повноваженим органом влади, та визначений сторонами у Додатку №1 до Договору, в тому числі тариф, що був змінений згідно з п. 5.8 цього Договору та зафіксований у відповідній Додатковій угоді.
Коливання ціни на ринку при цьому розраховується наступним чином: % коливання = (Цсер.поточ - Цсер.баз)/Цсер.баз, де:
Цсер.баз - середньозважена ціна на РДН (без ПДВ). У випадку, якщо ціна за договором переглядається вперше, середньозважена ціна на РДН визначається виходячи з цін, які склались на ринку за всі календарні дні місяця, що передували дню проведення аукціону по закупівлі, за якою укладався договір. У випадку, якщо до дня проведення аукціону пройшло менше 14 календарних днів відповідного місяця, обрахунку підлягають дані за останні 14 календарних днів, що передували дню проведення аукціону по закупівлі, за якою укладався договір. У випадку, якщо перегляд ціни відбувається вдруге та в подальшому протягом строку дії договору, середньозважена ціна на РДН обраховується за даними, що склались на ринку за попередній розрахунковий період (попередній місяць поставки). 
Цсер.поточ. - середньозважена ціна на РДН (без ПДВ) на поточний розрахунковий період (місяць поставки, за який обраховується вартість за одиницю товару). Середньозважена ціна на РДН обраховується згідно даних ДП "Оператор ринку".
Визначення середньозваженої ціни на РДН (як для Цсер.баз, так і для Цсер.поточ) здійснюється за такою формулою: Ц сер. = (РДН*Об. РДН) /Об. РДН де: 
Ц сер. - середньозважена ціна на ринку на добу наперед; 
РДН - ціна на ринку на добу наперед; Об. РДН - обсяг купівлі-продажу електричної енергії на ринку на добу наперед за період обрахунку по об`єднаній енергетичній системі України (ОЕС України) та по Бурштинському острову (БуОс).
В якості періоду обрахунку значення використовуються дані за відповідний місяць (місяць, за який обраховується коливання та/або попередній місяць поставки за договором), або інший період обрахунку згідно цього договору, визначений згідно даних майданчику ДП "Оператор ринку".
Коливання ціни на ринку має бути обґрунтовано та підтверджено даними ДП "Оператор ринку", зокрема даними, розміщеними на офіційному сайті https://www.oree.com.ua/.
Згідно пункту 13.6 договору істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами у повному обсязі, крім випадків, передбачених умовами цього договору з урахуванням вимог, передбачених частиною 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі".
Договір набирає чинності з моменту підписання сторонами, скріплення печатками сторін і діє до 31.12.2021 включно, але в будь-якому випадку до повного виконання сторонами своїх зобов`язань в частині розрахунків (пункт 13.1 договору).
20.09.2021 між сторонами укладено додаткову угоду № 1 до договору про постачання електричної енергії споживачу від 18.02.2021 № 31, відповідно до якої зменшено обсяг закупівлі до 318057,6 кВт/год та збільшено ціну за 1кВт\год до 3,03376 грн з урахуванням тарифу на передачу та транспортування та без урахування ПДВ (3,6 грн з ПДВ).
Дія даної угоди розповсюджується на відносини, що склалися між сторонами з 01.08.2021 (пункт 4 додаткової угоди).
На підтвердження коливання ціни постачальником надано довідку Харківської торгово-промислової палати №1914/21 від 12.08.2021 про середньозважену ціну електричної енергії, в якій зазначено, що згідно офіційного веб-сайту ДП "Оператор ринку" "на добу наперед" середньозважена ціна електричної енергії на РДН та ОЕС України за 1 декаду лютого (01.02-10.02) 2021 складала 1698,79 грн Мвт\год (без ПДВ) та за 1 декаду серпня (01.08-10.08) 2021 складала 2127,10 грн Мвт\год (без ПДВ), а відсоток зміни ціни складав + 25,21%.
Враховуючи, що ціна товару без ПДВ та тарифів на передачу та розподіл при укладенні договору складала 1,58923 грн за кВт/год то додатковою угодою № 1 ціну збільшено до 1,747994 грн за кВт/год, тобто на 9,99%.
Також, 20.09.2021 між сторонами укладено додаткову угоду № 2 до договору про постачання електричної енергії споживачу від 18.02.2021 № 31, відповідно до якої ціну за 1кВт\год збільшено до 3,20838 грн з урахуванням тарифу на передачу та транспортування та без урахування ПДВ (3,85 грн з ПДВ), обсяг закупівлі зменшено до 307371,26 кВт/год.
Дія додаткової угоди № 2 розповсюджується на відносини, що склалися між сторонами з 15.08.2021 (пункт 4 додаткової угоди).
На підтвердження коливання ціни Товариством з обмеженою відповідальністю "Укр Газ Ресурс" надано довідку Харківської торгово-промислової палати №1914-1/21 від 17.08.2021 про середньозважену ціну електричної енергії, згідно офіційного веб-сайту ДП "Оператор ринку" "на добу наперед", в якій зазначено, що середньозважена ціна на РДН та ОЕС України за 3 декаду липня (21.07-31.07) 2021 складала 1623,28 грн Мвт\год (без ПДВ) та за 1 декаду серпня (01.08-10.08) 2021 складала 2127,10 грн Мвт\год (без ПДВ), а відсоток зміни ціни складав + 31,04%.
Враховуючи, що ціна товару без ПДВ та тарифів на передачу та розподіл при укладенні договору складала 1,58923 грн за кВт/год то додатковою угодою № 2 ціну збільшено до 1,92261 грн за кВт/год, тобто на 9.99 % в порівнянні з ціною за додатковою угодою № 1 та загалом на 20 % в порівнянні з ціною станом на дату укладення договору.
07.10.2021 між сторонами укладено додаткову угоду № 3 до договору про постачання електричної енергії споживачу від 18.02.2021 № 31, відповідно до якої ціну за 1кВт\год збільшено до 3,38122 грн з урахуванням тарифу на передачу та транспортування та без урахування ПДВ (4,06 грн з ПДВ), обсяг закупівлі зменшено до 298939,87 кВт/год.
Листом від 15.09.2021 №1068/Ю2 Товариство з обмеженою відповідальністю "Укр Газ Ресурс" обґрунтувало необхідність підвищення ціни та укладення додаткової угоди коливанням ціни на ринку у розмірі 8,99 %.
Дія угоди № 3 розповсюджується на відносини, що склалися між сторонами з 01.09.2021 (пункт 4 додаткової угоди).
На підтвердження коливання ціни Товариством надано довідку Харківської торгово-промислової палати №2198-2/21 від 15.09.2021 про середньозважену ціну електричної енергії, згідно офіційного веб-сайту ДП "Оператор ринку" "на добу наперед", в якій зазначено, що середньозважена ціна на РДН та ОЕС України за 3 декаду серпня (21.08-31.08) 2021 складала 2034,14 грн Мвт\год (без ПДВ) та за 1 декаду вересня (01.09-10.09) 2021 складала 2217,07 грн Мвт\год (без ПДВ) а відсоток зміни ціни складав + 8,99%.
15.11.2021 між сторонами укладено додаткову угоду № 4 від до договору про постачання електричної енергії споживачу від 18.02.2021 № 31, відповідно до якої ціну за 1кВт\год збільшено до 3,59055 грн з урахуванням тарифу на передачу та транспортування та без урахування ПДВ (4,31 грн з ПДВ), обсяг закупівлі зменшено до 290778,076023 кВт/год.
Дія угоди № 4 розповсюджується на відносини, що склалися між сторонами з 01.10.2021 (пункт 4 додаткової угоди).
На підтвердження коливання ціни Товариством надано довідку Харківської торгово-промислової палати №2644/21 від 22.10.2021 про середньозважену ціну електричної енергії, згідно офіційного веб-сайту ДП "Оператор ринку" "на добу наперед", в якій зазначено, що середньозважена ціна на РДН та ОЕС України за 1 декаду вересня (01.09-10.09) 2021 складала 2217,07 грн Мвт\год (без ПДВ) та за 1 декаду жовтня (01.10-10.10) 2021 складала 2568,15 грн Мвт\год (без ПДВ), а відсоток зміни ціни складав +15,84%.
Також, 15.11.2021 між сторонами укладено додаткову угоду № 5 від до договору про постачання електричної енергії споживачу від 18.02.2021 № 31, відповідно до якої ціну за 1кВт\год збільшено до 3,82079 грн з урахуванням тарифу на передачу та транспортування та без урахування ПДВ (4,58 грн з ПДВ), обсяг закупівлі зменшено до 283526,920977 кВт/год.
Дія угоди № 5 розповсюджується на відносини, що склалися між сторонами з 15.10.2021 (пункт 4 додаткової угоди).
На підтвердження коливання ціни Товариством з обмеженою відповідальністю "Укр Газ Ресурс" надано довідку Харківської торгово-промислової палати № 2644/1-21 від 22.10.2021 про середньозважену ціну електричної енергії, згідно офіційного веб-сайту ДП "Оператор ринку" "на добу наперед", в якій зазначено, що середньозважена ціна на РДН та ОЕС України за 2 декаду вересня (11.09-20.09) 2021 складала 2208,60 грн Мвт\год (без ПДВ) та за 2 декаду жовтня (11.10-20.10) 2021 складала 2841,96 грн Мвт\год (без ПДВ), а відсоток зміни ціни складав +28,68%.
14.12.2021 між сторонами укладено додаткову угоду № 6 від до договору про постачання електричної енергії споживачу від 18.02.2021 № 31, відповідно ціну за 1кВт\год збільшено до 4,0711855 грн з урахуванням тарифу на передачу та транспортування та без урахування ПДВ (4,88 грн з ПДВ), обсяг закупівлі зменшено до 277844,545232 кВт/год.
Дія угоди № 6 розповсюджується на відносини, що склалися між сторонами з 01.11.2021 (пункт 4 додаткової угоди).
На підтвердження коливання ціни Товариством надано довідку Харківської торгово-промислової палати №3017-2/21 від 30.11.2021 про середньозважену ціну електричної енергії, згідно офіційного веб-сайту ДП "Оператор ринку" "на добу наперед", в якій зазначено, що середньозважена ціна на РДН та ОЕС України за жовтень (01.10-31.10) 2021 складала 2793,44 грн Мвт\год (без ПДВ), та за листопад (01.11-30.11) 2021 складала 3309,65 грн Мвт\год (без ПДВ), а відсоток зміни ціни складав +18,48%.
Разом з тим, зазначено, що середньозважена ціна на РДН в БуОс України за жовтень 2021 складала 2072,22 грн Мвт\год (без ПДВ) та за листопад 2021 складала 2201,10 грн Мвт\год (без ПДВ), а відсоток зміни ціни складав +6,22%.
Додатковою угодою № 7 від 30.12.2021 продовжено дію договору про постачання електричної енергії споживачу від 18.02.2021 № 31 до 31.01.2022.
02.02.2022 між сторонами укладено додаткову угоду № 8 від до договору про постачання електричної енергії споживачу від 18.02.2021 № 31, відповідно до якої ціну за 1кВт\год збільшено до 4,272585 грн без урахування ПДВ (5,1 з ПДВ), обсяг закупівлі згідно додатку 1 до договору складав 44263,016 кВт/год на загальну суму 226941 грн.
Згідно додатку № 1 ціна товару за кВт/год без ПДВ та без тарифів на передачу і розподіл - 2,785415 грн, тариф на передачу (без ПДВ) 0,34564 грн, тариф на розподіл (без ПДВ) - 1,14153 грн.
Листом від 31.12.2021 №1392/Ю2 Товариство з обмеженою відповідальністю "Укр Газ Ресурс" обґрунтувало необхідність підвищення ціни та укладення додаткової угоди зміною регульованого тарифу на передачу електричної енергії на підставі постанови НКРЕКП № 2454 від 01.12.2021, не зазначивши про зміну тарифу на розподіл на підставі постанови НКРЕКП № 2613 від 17.12.2021, який також було змінено додатковою угодою № 8.
На підтвердження зміни ціни постачальником надано копію постанови НКРЕКП № 2454 від 01.12.2021.
Дія угоди № 8 розповсюджується на відносини, що склалися між сторонами з 01.01.2022 (пункт 4 додаткової угоди).
Додатковою угодою № 9, змінено строк дії договору про постачання електричної енергії споживачу від 18.02.2021 № 31 до 10.02.2022.
Прокурор зазначає, що відповідач ініціював та уклав додаткові угоди № 2, № 3, № 5, № 6 та № 8 за відсутності на те підстав, визначених пунктом 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", оскільки ціна за товар без урахування ПДВ та тарифів на передачу і транспортування збільшилась з 1,747994 грн до 2,785415 грн тобто на 75,27% в порівнянні з основним договором, в результаті чого Товариством з обмеженою відповідальністю "Укр Газ Ресурс" безпідставно одержано 200 291 грн 19 коп. бюджетних коштів.
Оцінюючи подані прокурором докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що вимоги прокурора є такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.
Згідно статті 131-1 Конституції України на органи прокуратури України покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Виходячи з вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 3 Закону України "Про прокуратуру", діяльність органів прокуратури ґрунтується на засадах верховенства права та законності.
Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття інтерес держави.
Суд зазначає, що рішенням Конституційного Суду України від 9 липня 2002 №15-рп/2002 (справа про досудове врегулювання спорів) визначено, що положення частини другої статті 124 Конституції України стосовно поширення юрисдикції судів на всі правовідносини, що виникають у державі, необхідно розуміти так, що право особи (громадянина України, іноземця, особи без громадянства, юридичної особи) на звернення до суду за вирішенням спору не може бути обмежене законом, іншими нормативно-правовими актами. Встановлення законом або договором досудового врегулювання спору за волевиявленням суб`єктів правовідносин не є обмеженням юрисдикції судів і права на судовий захист. Обрання певного засобу правового захисту, у тому числі і досудового врегулювання спору, є правом, а не обов`язком особи, яка добровільно, виходячи з власних інтересів, його використовує.
Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.
Із врахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (пункт 4 мотивувальної частини).
Ці міркування Конституційний Суд зробив у контексті офіційного тлумачення Арбітражного процесуального кодексу України, який уже втратив чинність. Однак висловлене Судом розуміння поняття інтереси держави має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у статті 131-1 Конституції України та статті 23 Закону України "Про прокуратуру".
Відтак, інтереси держави охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація інтересів держави, особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.
Аналіз частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає суду підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу.
Перший виключний випадок передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються. У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.
Не здійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.
Здійснення захисту неналежним чином виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.
Неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.
При цьому суд звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.
В обґрунтуванні наявності підстав для представництва та необхідність захисту інтересів держави прокуратура зазначила, що бездіяльність Чагорської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області в частині невизнання недійсними додаткових угод до договору та не стягнення з постачальника до бюджету безпідставно збережених коштів у розмірі 200 291 грн 19 коп. негативно впливає на дохідну частину міського бюджету, що порушує економічні інтереси держави та беззаперечно становить суспільний або публічний інтерес, що повинен захищатися державою (рішення ЕСПЛ у справі "Трегубенко проти України" від 02.11.2004), а невжиття органом, уповноваженим державою на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах, заходів щодо повернення коштів до бюджету такому суспільному інтересу не відповідає, що є підставою для представництва прокурором інтересів держави.
Відповідно до частин третьої - п`ятої статті 53 Господарського процесуального кодексу України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.
У разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача.
У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.
Чернівецькою окружною прокуратурою листами від 17.09.2024 № 52/1-711вих-24, від 13.03.2025 № 52/1-281вих-25, від 03.04.2025 № 52/1-328вих-25, від 14.04.2025 № 52/1-368вих-25 повідомлено Чагорську сільську раду Чернівецького району Чернівецької області про указані вище порушення Закону України "Про публічні закупівлі" та необхідність вжиття заходів цивільно-правового характеру на їх усунення. Проте вказані листи прокурора залишені без відповіді та виконання.
Незвернення Чагорської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області до суду з відповідним позовом свідчить про неналежне виконання останньою покладених на неї повноважень щодо належного захисту інтересів держави.
Відповідно до статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Згідно з статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Причиною виникнення даного спору є питання щодо наявності/відсутності підстав для визнання недійсною додаткової угоди.
Так, звертаючись з позовом у даній справі, прокурор зазначив, що оспорювані правочини укладено всупереч вимогам пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", оскільки не було підстав, оскільки відповідно до вказаних угод ціну за одиницю товару збільшено більше ніж на 10 %, а також оскільки при зміні ціни додатковою угодою № 8 враховано ціну товару без ПДВ та без тарифів на передачу і розподіл, визначену додатковою угодою № 6, то відповідно зміна ціни є необґрунтованою, а вказана додаткова угода не відповідає вимогам законодавства.
Частиною 1 статті 179 Господарського кодексу України передбачено, що майново-господарські зобов`язання, які виникають між суб`єктами господарювання або між суб`єктами господарювання і негосподарюючими суб`єктами - юридичними особами на підставі господарських договорів, є господарсько-договірними зобов`язаннями.
Відповідно до частини 7 статті 179 Господарського кодексу України господарські договори укладаються за правилами, встановленими Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами щодо окремих видів договорів.
Згідно з частиною 1 статті 180 Господарського кодексу України зміст господарського договору становлять умови договору, визначені угодою його сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення господарських зобов`язань, як погоджені сторонами, так і ті, що приймаються ними як обов`язкові умови договору відповідно до законодавства.
Відповідно до частини 1 статті 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Частиною 2 статті 180 Господарського кодексу України визначено, що господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. Істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також умови, щодо яких на вимогу однієї із сторін повинна бути досягнута згода.
Згідно з частиною 1 статті 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Отже, оскільки факт укладення договору, за загальним правилом, пов`язується з досягненням сторонами згоди з усіх істотних умов, важливим є визначення, які умови належать до числа істотних.
Істотними слід вважати умови, які є необхідними і достатніми для укладення договору. Перелік істотних умов безпосередньо залежить від виду конкретного договору.
Так, істотною умовою договору у всіх без винятку випадках є умова про предмет договору.
Істотними умовами також є умови, що прямо визначені в якості істотних нормами чинного законодавства, або хоча й не визначені прямо, однак є необхідними для договорів певного виду.
Крім того істотними умовами є будь які інші умови, відносно яких має бути досягнута згода на вимогу будь якої сторони. Тобто такі умови, при відсутності яких сторона, яка на них наполягає, не бажає укладати відповідний договір.
У частині 3 статті 180 Господарського кодексу України передбачено, що при укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору.
Тобто, вказана норма визначає, що предмет, ціна та строк дії договору є істотними умовами, які сторони повинні погодити при укладенні договору. Тобто, це правило є загальним у всіх без винятків випадках.
Судом встановлено, що за наслідками проведення відкритих торгів, 18.02.2021 між Чагорською сільською радою Чернівецького району Чернівецької області (споживач за договором, позивач у справі) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Укр Газ Ресурс" (постачальник за договором, відповідач у справі) укладено договір про закупівлю електричної енергії № 31.
Відповідно до частини 1 статті 712 Цивільного кодексу України за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.
Згідно з пунктом 4 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю.
Із вищенаведеного та системного тлумачення наведених норм Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України та Закону України "Про публічні закупівлі" вбачається, що у даному випадку визначена сторонами у договорі така умова як ціна поставки товару є істотною умовою договору про закупівлю.
Згідно з частиною першою1 статті 651 Цивільного кодексу України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до частини 1 статті 652 Цивільного кодексу України у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.
Згідно із частинами 3, 4 статті 653 Цивільного кодексу України у разі зміни договору зобов`язання змінюється з моменту досягнення домовленості про зміну договору, якщо інше не встановлено договором чи не обумовлено характером його зміни. Сторони не мають права вимагати повернення того, що було виконане ними за зобов`язанням до моменту зміни договору, якщо інше не встановлено договором або законом.
Правові та економічні засади здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг визначені Законом України "Про публічні закупівлі", норми якого є спеціальними та визначають правові підстави внесення змін та доповнень до договорів, укладених за наслідком публічних закупівель, і їх потрібно застосовувати переважно щодо норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України, які визначають загальну процедуру внесення змін до договору (така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 08.11.2023 у справі № 926/3421/22).
Згідно пункту 2 частини 5 статті 41 Законом України "Про публічні закупівлі" (в редакції чинній станом на дату укладання спірних правочинів) істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю/внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії.
Додатковими угодами № 2, 3, 4, 5, 6 та 8 до договору ціну електричної енергії за 1 кВт/год збільшено з 1,747994 грн до 2,785415 грн, що призвело до значного підвищення ціни, а саме на 75,27% від ціни, визначеної основним договором, з одночасним зменшенням обсягів її постачання з 277 844,545232 кВт/год до 44263,016 кВт/год, або на 233 581,529232 кВт/год (-84,1 %).
Суд враховує, що кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження викладених у ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо (див. постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13 жовтня 2020 року у справі № 912/1580/18, від 02 грудня 2020 року у справі № 913/368/19, від 11 травня 2023 року у справі № 910/17520/21).
Тобто сам факт збільшення ціни товару на ринку не обов`язково тягне підвищення ціни на аналогічний товар, який є предметом договору.
При зверненні до замовника з пропозиціями підвищити ціну постачальник має обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по ціні, запропонованій замовнику на тендері, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для постачальника вочевидь невигідним. Крім того, постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції).
Як коливання ціни необхідно розуміти зміну за певний період часу ціни товару на ринку чи то в сторону зменшення, чи в сторону збільшення. І таке коливання має відбуватись саме в період укладання договору і до внесення відповідних змін до нього.
Водночас, на підтвердження факту коливання ціни на товар, у документі, який видає компетентна організація, має бути зазначена діюча ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почали змінюватися ціни на ринку, - як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявність коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників коливання цін, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження.
Законом України "Про публічні закупівлі" не передбачено форму / вигляд інформації щодо такого коливання, внесення змін до договору про закупівлю можливе у випадку саме факту коливання ціни такого товару на ринку та повинно бути обґрунтованим і документально підтвердженим (див. постанову Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06 лютого 2025 року у справі № 916/747/24).
Параграфом 1 глави 5 розділу І Господарського процесуального кодексу України унормовані основні положення про докази. При цьому, суд виходить із того, що спеціальним законодавством у сфері публічних закупівель не визначено певний орган чи особу, яку законодавець наділив би повноваженнями надавати інформацію на підтвердження коливання ціни товару на ринку.
Під час визначення щодо доказів на підтвердження коливання ціни товару на ринку слід виходити як з аналізу норм чинного законодавства щодо повноважень та функцій суб`єктів надання такої інформації (наприклад, до цих суб`єктів можна віднести, Державну службу статистики України, на яку постановою КМУ від 10 вересня 2014 року № 442 "Про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади" покладено функцію з контролю за цінами в частині здійснення моніторингу динаміки цін (тарифів) на споживчому ринку; державне підприємство "Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків", яке на замовлення суб`єкта господарювання виконує цінові / товарні експертизи, зокрема, щодо відповідності ціни договору наявній кон`юнктурі певного ринку товарів; ТПП України, яка у межах власних повноважень надає послуги щодо цінової інформації, тощо), так і положень щодо доказів, які закріплені у главі 5 розділу І Господарського процесуального кодексу України .
Таким чином, з-поміж іншого, довідки, експертні висновки ТПП України, тощо можуть використовуватися для підтвердження коливання ціни товару на ринку. Втім судам у порядку статті 86 Господарського процесуального кодексу України слід їх досліджувати та оцінювати за критеріями належності, допустимості, достовірності, вірогідності з точку зору саме факту коливання ціни на товар (див. постанову Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05 вересня 2023 року у справі № 926/3244/22).
Для обґрунтування підвищення ціни Товариством з обмеженою відповідальністю "Укр Газ Ресурс" на власний розсуд обирались періоди для порівняння середніх цін на електричну енергію, дослідження яких не відображало їх динаміку, а також не могло бути належним обґрунтуванням для висновків про коливання цін у бік збільшення. Крім того, у наданих ТОВ "Енергетичне партнерство" документах не міститься доказів на підтвердження пропорційного зростання ціни на товар на ринку з урахуванням періоду дії попередньої додаткової угоди.
Водночас наведені документи не містять відомостей щодо динаміки ціни на електричну енергію, пропорційності їх зростання, у них відсутній аналіз вартості ціни електричної енергії на конкретну дату у порівнянні з попередніми періодами чи будь-які інші дані, які б підтверджували коливання ціни електричної енергії на ринку, у зв`язку із чим не містять належного обґрунтування для зміни істотних умов договору на підставі пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону  України "Про публічні закупівлі".
Таким чином, необхідність внесення зазначених змін не можна вважати обґрунтованою та такою, що підтверджена документально.
Згідно з приписами статті 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.
Відповідно до статті 203 Цивільного кодексу України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів (господарських договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин.
Як вбачається із матеріалів справи, відповідач був обізнаний і погодився з істотними умовами договору, у тому числі зі ціною товару.
Окрім того, у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.06.2021 у справі № 927/491/19 зазначено, що будь-який суб`єкт підприємницької діяльності діє на власний ризик, тому, укладаючи договір поставки товару на певний строк у майбутньому, він гарантує собі можливість продати свій товар, але при цьому несе ризики зміни його ціни. Підприємець має передбачати такі ризики і одразу закладати їх у ціну договору.
Кожна сторона договору має добросовісно користуватися наданими їй правами, не допускати зловживання правом, його використання на шкоду іншим особам (стаття 13 Цивільного кодексу України).
У той час, як можливість зміни ціни договору внаслідок дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 12.09.2019 у справі № 915/1868/18).
Натомість, метою прийняття Закону України "Про публічні закупівлі" було удосконалення системи публічних закупівель, спрямованої на розвиток конкурентного середовища та добросовісної конкуренції у сфері закупівель, у тому числі протидії "ціновому демпінгу", коли учасник процедури закупівлі пропонує значно занижену ціну товару, щоб перемогти, а потім через додаткові угоди суттєво збільшує ціну товару та відповідно зменшує обсяг закупівлі, чим нівелює результати публічної закупівлі.
Враховуючи, що при укладенні спірних додаткових угод перевищено встановлений законодавством максимальний ліміт у 10% у підвищенні ціни на електроенергію як товар у договорі, за відсутності належного обґрунтування коливання ціни у відповідний період, суд виснує, що додаткові угоди № 2 від 20.09.2021, № 3 від 07.10.2021, № 4 від 15.11.2021, № 5 від 15.11.2021, № 6 від 14.12.2021, № 8 від 02.02.2022 до договору про постачання електричної енергії споживачу від 18.02.2021 № 31, суперечать наведеним вище нормам Цивільного кодексу України та Закону України "Про публічні закупівлі", тому підлягають визнанню недійсними.
Згідно з частини 1 статті 216 Цивільного кодексу України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.
Відповідно до частини 1 статті 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.
Згідно з пунктом 1 частини 3 статті 1212 Цивільного кодексу України положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином.
Велика Палата Верховного Суду у пункті 82 постанови від 24.01.2024 у справі №922/2321/22 зазначила, що грошові кошти (різниця між ціною за одиницю товару передбачена договором і додатковою угодою) є такими, що були безпідставно одержані відповідачем, підстава їх набуття відпала, а тому відповідач зобов`язаний їх повернути, що відповідає приписам статей 216, 1212 Цивільного кодексу України.
Суд зазначає, що внаслідок неправомірного збільшення ціни на електричну енергію шляхом укладання оспорюваних додаткових угод з порушенням законодавства, доведеною у цій справі наявна переплата коштів.
Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, позивачем в рахунок оплати спожитої електроенергії перераховано кошти в загальній сумі 1 356 904 грн 49 коп., що підтверджується інформаціями Чагорської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області № 509 від 18.04.2024, управління Державної казначейської служби України у Глибоцькому районі Чернівецької області №01-19-06/258 від 18.04.2025, № 01-19-06/274 від 24.04.2025 та платіжними інструкціями, в той час як, виходячи з вартості електроенергії, визначеної сторонами у додатку №1 до спірного договору, позивач мав сплатити 1 557 195 грн 68 грн.
Таким чином, різниця між сумою фактично сплачених коштів (за цінами, які встановлювались додатковими угодами) та сумою, що підлягає сплаті з урахуванням ціни, погодженої додатковою угодою №1 від 20.09.2021, становить 200 291 грн 19 коп., що була безпідставно одержана, підстава її набуття відпала, а тому Товариство з обмеженою відповідальністю "Укр Газ Ресурс" зобов`язане її повернути, що відповідає приписам статей 216, 1212 Цивільного кодексу України.
Крім того, суд враховує, що аналогічним доводам відповідача щодо застосування статті 44 Закону "Про публічні закупівлі" надав відповіді Верховний Суд у постанові від 13.01.2026 у справі № 910/9215/24, зазначивши, що предметом дослідження у цій справі, з огляду на предмет і підстави позову, не є питання відповідальності за порушення вимог Закону в силу приписів статті 44 Закону.
Щодо інших аргументів сторін суд зазначає, що вони були досліджені та не наводяться у рішенні, позаяк не покладаються в його основу, тоді як Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа Серявін проти України, рішення від 10.02.2010). Крім того, аналогічна правова позиція викладена в Постанові Верховного Суду від 26.06.2018 у справі №127/3429/16-ц.
З огляду на вищевикладене, виходячи з того, що позов доведений прокурором, обґрунтований матеріалами справи та відповідачем не спростований, суд доходить висновку, що вимоги позивача підлягають задоволенню у повному обсязі.
Згідно з частиною 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається: у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін; у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Враховуючи вищевикладене та керуючись статтею 74, статтями 76-79, статтею 86, статтею 123, статтею 129, статтями 232-233, статтями 237- 238, статтями 240 Господарського процесуального кодексу України, суд
УХВАЛИВ:
1. Позов задовольнити повністю.
2. Визнати недійсною додаткову угоду № 2 від 20.09.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу від 18.02.2021 № 31, укладену між Чагорською сільською радою Чернівецького району Чернівецької області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Укр Газ Ресурс". 
3. Визнати недійсною додаткову угоду № 3 від 07.10.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу від 18.02.2021 № 31, укладену між Чагорською сільською радою Чернівецького району Чернівецької області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Укр Газ Ресурс". 
4. Визнати недійсною додаткову угоду № 4 від 15.11.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу від 18.02.2021 № 31, укладену між Чагорською сільською радою Чернівецького району Чернівецької області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Укр Газ Ресурс". 
5. Визнати недійсною додаткову угоду № 5 від 15.11.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу від 18.02.2021 № 31, укладену між Чагорською сільською радою Чернівецького району Чернівецької області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Укр Газ Ресурс".
6. Визнати недійсною додаткову угоду № 6 від 14.12.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу від 18.02.2021 № 31, укладену між Чагорською сільською радою Чернівецького району Чернівецької області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Укр Газ Ресурс".
7. Визнати недійсною додаткову угоду № 8 від 02.02.2022 до договору про постачання електричної енергії споживачу від 18.02.2021 № 31, укладену між Чагорською сільською радою Чернівецького району Чернівецької області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Укр Газ Ресурс". 
8. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Укр Газ Ресурс" (04070, місто Київ, вулиця Сагайдачного Петра, будинок 25, літера Б, офіс 5, ідентифікаційний код 41427817) на користь Чернівецької окружної прокуратури (58000, Чернівецька обл., місто Чернівці, вулиця 28 Червня, будинок 69, ідентифікаційний код 04418498) 200 291 (двісті тисяч двісті дев`яносто одна) грн 19 коп. безпідставно одержаних коштів.
9. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Укр Газ Ресурс" (04070, місто Київ, вулиця Сагайдачного Петра, будинок 25, літера Б, офіс 5, ідентифікаційний код 41427817) на користь Чернівецької окружної прокуратури (58000, Чернівецька обл., місто Чернівці, вулиця 28 Червня, будинок 69, ідентифікаційний код 02910120) витрати по сплаті судового збору в розмірі 16956 (шістнадцять тисяч дев`ятсот п`ятдесят шість) грн 80 коп.
10. Після набрання рішенням законної сили видати накази.

Відповідно до частини 1 статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України).

Суддя Н. Плотницька