КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28 січня 2026 року м. Київ справа №320/30373/23
Київський окружний адміністративний суд у складі судді Жукової Є.О. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників адміністративну справу 
за позовом  Петрівської сільської ради
до  Північного офісу Держаудитслужби
третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «Альтфатер
Київ»
про визнання протиправним та скасування висновку.,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
Петрівська сільська рада (далі по тексту - позивач) звернулася до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Північного офісу Держаудитслужби (далі по тексту — відповідач), в якому просила:
визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі, опублікований 21 квітня 2023 року за унікальним номером та датою, який розміщений на веб-порталі Уповноваженого органу №UA-2023-03-09-009893-а.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду (суддя Шевченко А.В.) від 11.09.2023р. відкрито провадження у справі. Даною ухвалою, залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмета спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Альтфатер Київ».
Відповідно до наказу Голови суду від 13 лютого 2024 року №1-ктр/гс «Про надання соціальної відпустки для догляду за дитиною до досягнення нею шестирічного віку Анні Шевченко», частини 3 Засад використання автоматизованої системи документообігу Київського окружного адміністративного суду, затверджених рішенням зборів суддів Київського окружного адміністративного суду від 12.09.2019 року (з наступними змінами і доповненнями), Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого Рішенням Ради суддів України №30 від 26.11.2010 року (з наступними змінами і доповненнями), з метою додержання процесуальних строків, встановлених Кодексом адміністративного судочинства України, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.04.2024р. справа розподілена судді Жуковій Є.О.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22.04.2024р. прийнято справу №320/30373/23 до провадження судді Жукової Є.О., суд ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
В обґрунтування позову зазначено, що Петрівською сільською радою було проведено процедуру закупівлі (з оприлюдненням оголошення про проведення відкритих торгів відповідно до частини третьої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі») «Послуги зі збирання сміття та ліквідації сміттєзвалищ, відходів на території Петрівської сільської територіальної громади» ДК 021:2015:90510000-5 — Утилізація/видалення сміття та поводження зі сміттям, ідентифікатор закупівлі UA-2023-03-09-009893-а.
Наказом Північного офісу Держаудитслужби від 03.04.2023р. №86 почато моніторинг даної процедури закупівель, за результатом якого, 21.04.2023р. було опубліковано в електронній системі публічних закупівель ProZoro (https://prozorro.gov.ua/tender/ UA-2023-03-09-009893-а.) висновок про результати моніторингу процедури закупівель (далі по тексту - Висновок).
У даному Висновку (Розділ II Констатуюча частина) в п.2 зазначено: «За результатами моніторингу встановлено порушення вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі». Установлено, що тендерна документація не відповідає вимогам абзацу 1 частини 3 статті 22 та частини 2 статті 28 Закону України «Про публічні закупівлі».
Пунктом 3 Висновку (Розділ ІІ Констатуюча частина) «...З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель та з огляду на відсутність механізму його усунення, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю», статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», відповідач зобов`язує позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Позивач вважає, що викладені у Висновку помилкові, необґрунтовані твердження та протиправні зобов`язання порушують принципи визначені Законом України «Про публічні закупівлі», а також порушують ст.19 Конституції України, оскільки зобов`язують позивача вчиняти дії, що суперечать вимогам законодавства України та порушують його права.
Відповідачем, 27.12.2023р. та 05.06.2024р. надано відзиви на позовну заяву, відповідно до яких заперечує проти позову з наступних підстав.
На підставі наказу Північного офісу Держаудитслужби від 03.04.2023р. №86 «Про початок моніторингу процедур закупівлі», відповідачем здійснено моніторинг закупівлі за номером UA-2023-03-09-009893-а.
За результатами проведеного моніторингу встановлено порушення вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме, встановлено невідповідність учасника - ТОВ «Альтфатер Київ» кваліфікаційним критеріям, встановленим в статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі».
Відповідно до підпункту 3.1. пункту 3 додатку 1 до ТД учасник повинен надати довідку в довільній формі про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, необхідних для надання послуг, з зазначенням найменування, моделі (марки), типу, вантажопідйомності, наявності пристроїв автоматизованого геоінформаційного контролю та супроводу перевезення відходів, реєстраційного номера, найменування організації, якій належать спеціально обладнані транспортні засоби, номера телефону керівника такої організації.
На підтвердження наявності власних транспортних та інших технічних засобів в складі тендерної пропозиції надається:
свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу на кожну зазначену в переліку одиницю або оборотно-сальдову відомість, підписану уповноваженою особою Учасника або співвиконавця, про те що останні знаходяться на балансі підприємства.
На виконання вищезазначеної вимоги учасником надано довідку від 15.03.2023 б/н, в якій вказано про наявність транспортних засобів, зокрема сміттєвоза Mercedes – benz Econic 2628 НОМЕР_1 .
Однак, на підтвердження наявності сміттєвоза, про який вказано в графі 5 довідки від 15.03.2023 б/н, учасником надано технічний паспорт на сміттєвоз з реєстраційним номером НОМЕР_2 .
Відповідно до підпункту 3.5 пункту 3 додатку 1 ТД учасник на підтвердження наявності залученої ремонтної бази/майстерні для забезпечення можливості проведення планових та позапланових технічних оглядів, ремонтів необхідної кількості транспортних засобів для надання послуг в складі тендерної пропозиції повинен надати: документ (витяг з державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, свідоцтво, довідка, або будь який інший документ), що підтверджує право власності; діючий на весь термін надання послуг або договір оренди.
На виконання вищезазначеної вимоги учасник надає договір на оренду приміщення під майстерню від 01.01.2021 №57а, в якому в пункті 10.1 вказано: даний договір набуває чинності з дня його підписання та діє до 31.12.2021р.
Таким чином, ТОВ «Альтфатер Київ» не виконано вимогу підпункту 3.5 пункту 3 додатку 1 до ТД в частині строку дії договору оренди від 01.01.2021 №57а.
Враховуючи вищезазначене, учасником не виконано вимоги підпунктів 3.1 та 3.5 пункту 3 додатку 1 до ТД та не підтверджено відповідність такому кваліфікаційному критерію як наявність матеріально - технічної бази.
Відповідно до пункту 3 Особливостей Замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону №922, проводять закупівлі відповідно до Закону з урахуванням цих особливостей.
Однак, на порушення вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону № 922 Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «Альфатер Київ» як таку, що не відповідає кваліфікаційному критерію, установленому статтею 16 Закону, а уклав з ним договір від 27.03.2023 № 20/23 на суму 11 498 400,00 гривень.
Таким чином, моніторинг вказаної процедури закупівлі проведено, а її результати відображені в межах повноважень, в спосіб та на підставі норм визначених Законом, що жодним чином не спростовується позивачем у поданій ним позовній заяві.
Відтак, Висновок є законним та скасуванню не підлягає, а тому відповідач просив відмовити в задоволенні позовних вимог.
03.05.2024р., третьою особою подано пояснення на позовні вимоги, відповідно до яких, позовні вимоги підтримує та зазначає наступне.
Відповідно до підпункту 3.1 пункту 3 додатку 1 до тендерної документації, учасник повинен надати довідку в довільній формі про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, необхідних для надання послуг, з зазначенням найменування, моделі (марки), типу, вантажопідйомності, наявності пристроїв автоматизованого геоінформаційного контролю та супроводу перевезення відходів, реєстраційного номера, найменування організації, якій належить спеціально обладнані транспортні засоби, номера телефону керівника такої організації. В тому числі, обов`язкова наявність у складі матеріально - технічної бази учасника: не менше 5 вантажних сміттєвозів; не менше трьох мультиліфтів (вантажних контейнеровозів). На виконання вказаної вимоги ТОВ «Альтфатер Київ» надало довідку від 15.03.2023р. б/н в якій вказано про наявність транспортних засобів в кількості 26 (двадцяти шести) вантажних сміттєвозів та надано копії свідоцтв про реєстрацію транспортних засобів. Лише, щодо одного сміттєвоза допущено описку у довідці, а саме, замість сміттєвоза Mercedes – benz Econic 2628 НОМЕР_2 помилково вказано номер НОМЕР_1 . Вказана описка жодним чином не вплинула на виконання товариством, учасником закупівлі кваліфікаційних вимог.
Крім того, відповідно до підпункту 3.5 пункту 3 додатку 1 тендерної документації, на підтвердження наявності залученої ремонтної бази/майстерні для забезпечення можливості проведення планових та позапланових технічних оглядів, ремонтів необхідної кількості транспортних засобів для надання послуг в складі тендерної пропозиції, учасник повинен надати: документ (витяг здержавного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, свідоцтво, довідка, або будь який інший документ), що підтверджує право власності; діючий на весь термін надання послуг або договір оренди. На виконання вищезазначеної вимоги, ТОВ «Альтфатер Київ» надав договір на оренду приміщення під майстерню від 01.01.2021р. №57а, в якому в пункті 10.1 вказано: даний договір набуває чинності з дня його підписання і діє до 31.12.2021р. Враховуючи ту обставину, що строк дії договору на оренду приміщення під майстерню від 01.01.2021 №57а неодноразово пролонгувався (продовжувався), а попередня версія договору на оренду приміщення під майстерню має ту саму назву та номер, як і пролонгована версія договору на оренду приміщення під майстерню від 01.01.2021р. №57а, ТОВ «Альтфатер Київ», було помилково завантажено до системи закупівель попередню версію договору. Орендодавець до закінчення строку договору не повідомляв орендаря про припинення договору у зв`язку із закінченням строку, на який його було укладено, третя особа продовжувала користуватися вказаними приміщеннями після спливу строку оренди та сплачувати за оренду приміщення під майстерню. Таким чином, договір оренди приміщення, який завантажений до електронної системи закупівель, мав юридичну силу та підтверджував факт оренди учасником приміщення під майстерню, зміст наданого договору оренди відповідає вимогам, зазначеним замовником у тендерній документації.
11.06.2024р. позивачем подано до суду відповідь на відзив, відповідно до якого позовні вимоги підтримує у повному обсязі з підстав, визначених у позовній заяві.
Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, відзив, відповідь на відзив, пояснення третьої особи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

В С Т А Н О В И В:
Петрівська сільська рада (код ЄДРПОУ 04359620, місцезнаходження: 07354, Київська область, Вишгородський район, с.Нові Петрівці, вул. Свято- Покровська, 171), відповідно до вимог Закону України «Про публічні закупівлі», в електронній системі закупівель Prozorro було оприлюднено оголошення про проведення відкритих торгів UA-2023-03-09-009893-а, код ДК 021:2015:9051000-5: Утилізація/видалення сміття та поводження зі сміттям, з очікуваною вартістю 11 498 400, 00 грн.
Наказом Північного офісу Держаудитслужби від 03.04.2023р. №86 «Про початок моніторингу процедур закупівлі», відповідачем здійснено моніторинг закупівлі за номером UA-2023-03-09-009893-а.
В електронній системі закупівель відповідачем оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 21.04.2023р. № UA-2023-03-09-009893-а.
У Висновку зазначено, що за результатами проведеного моніторингу встановлено порушення вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме встановлено невідповідність учасника - ТОВ «Альтфатер Київ» кваліфікаційним критеріям, встановленим в статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі».
Також у висновку зазначено, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, які є значущими через необ`єктивне та упереджене визначення переможця процедури закупівлі, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Північний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи, щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/ нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Таким чином, позивач не погоджується з висновком про наявність порушень вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» та вважаючи його протиправним, звернувся до суду із даним позовом.
Оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд приходить до наступних висновків.
Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин далі - Закон №2939).
Відповідно до частини першої статті 2 Закону №2939 головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Правові та організаційні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015р. №922-VIII (далі -Закон №922-VIII).
Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Пунктом 7 частини першої сттаті 1 Закону №922-VIII, передбачено, що електронна система закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України "Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах", що забезпечує проведення закупівель, створення, розміщення, оприлюднення, обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами;.
Одним із способів контролю є моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (пункт 14 частини першої статті 1 Закону №922-VIII).
Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель врегульований статтею 8 Закону №922-VIII.
Відповідно до частини другої статті 8 Закону №922-VIII, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:
1) дані автоматичних індикаторів ризиків;
2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Відповідно до частини третьої статті 8 Закону №922-VIII, повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.
Згідно частини четвертої статті 8 Закону №922-VIII, строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (частина шоста статті 8 Закону №922-VIII).
Відповідно до частини дев`ятнадцятої статті 8 Закону №922-VIII, форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Стаття 16 Закону №922-VIII, встановлює кваліфікаційні критерії процедури закупівлі.
Замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям (частина перша статті 16 Закону №922-VIII).
Так, відповідно до частини другої статті 16 Закону №922-VIII, замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: 1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; 2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; 3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів); 4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.
Згідно з частиною третьою статті 22 Закону №922-VIII, тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації. Тендерна документація може містити правила зазначення в договорі про закупівлю грошового еквівалента в національній чи іноземній валюті за офіційним курсом, установленим Національним банком України станом на дату проведення електронного аукціону.
Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, а також вимог щодо документального підтвердження інформації про відповідність вимогам тендерної документації, якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним (частина четверта статті 22 Закону №922-VIII).
Так, відповідачем у висновку зазначено, що за результатами проведеного моніторингу встановлено порушення вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме встановлено невідповідність учасника - ТОВ «Альтфатер Київ» кваліфікаційним критеріям, встановленим в статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі».
Також зазначено, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, які є значущими через необ`єктивне та упереджене визначення переможця процедури закупівлі, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Північний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи, щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/ нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Як вбачається судом, на виконання вимог тендерної документації, ТОВ «Альтфатер Київ» надало довідку від 15.03.2023р. б/н в якій вказано про наявність транспортних засобів в кількості 26 (двадцяти шести) вантажних сміттєвозів та надано копії свідоцтв про реєстрацію транспортних засобів. Однак, щодо одного сміттєвоза допущено описку у довідці, а саме, замість сміттєвоза Mercedes – benz Econic 2628 НОМЕР_2 помилково вказано номер НОМЕР_1 .
Суд погоджується із твердженням третьої особи, що дана описка є технічною та формальною, не є істотним правопорушенням та не впливає на предмет закупівлі, а також на виконання кваліфікаційних вимог.
Щодо іншого порушення, суд зазначає, що ТОВ «Альтфатер Київ» надав договір на оренду приміщення під майстерню від 01.01.2021р. №57а, в якому в пункті 10.1 вказано: даний договір набуває чинності з дня його підписання і діє до 31.12.2021р. Враховуючи ту обставину, що строк дії договору на оренду приміщення під майстерню від 01.01.2021 №57а неодноразово пролонгувався (продовжувався), а попередня версія договору на оренду приміщення під майстерню має ту саму назву та номер, як і пролонгована версія договору на оренду приміщення під майстерню від 01.01.2021р. №57а, ТОВ «Альтфатер Київ», було помилково завантажено до системи закупівель попередню версію договору. Орендодавець до закінчення строку договору не повідомляв орендаря про припинення договору у зв`язку із закінченням строку, на який його було укладено, третя особа продовжувала користуватися вказаними приміщеннями після спливу строку оренди та сплачувати за оренду приміщення під майстерню.
А тому, договір оренди приміщення, який завантажений до електронної системи закупівель, мав юридичну силу та підтверджував факт оренди учасником приміщення під майстерню, зміст наданого договору оренди відповідає вимогам, зазначеним Замовником у тендерній документації.
Крім того, у Висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-03-09-009893-а відповідач зазначив, що: «з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, які є значущими через необ`єктивне та упереджене визначення переможця процедури закупівлі, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Північний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів».
Однак, як зазначає позивач, відповідач не конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.
З вищевикладеного вбачається, що заходом спрямованим на усунення виявлених моніторингом порушень є покладення на позивача обов`язку: 1) вжити заходів щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору; 2) протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів..
Згідно з пунктом 6 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.
Відповідно до частини першої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Статтею 651 Цивільного кодексу України передбачено, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.
Згідно із частиною першою та частиною четвертою статті 188 Господарського кодексу України зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.
Статтею 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», визначено, що органу державного фінансового контролю надається право порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами.
Також, визнання нікчемності укладеного договору про закупівлю визначено ст. 43 Закону України «Про публічні закупівлі», яка передбачає визнання договору нікчемним у разі: 1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі / спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону; 2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону; 3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону; 4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.
Відповідно до статті 202 Господарського кодексу України (який був чинний на момент виникнення спірних правовідносин) господарське зобов`язання припиняється: виконанням, проведеним належним чином; зарахуванням зустрічної однорідної вимоги або страхового зобов`язання; у разі поєднання управленої та зобов`язаної сторін в одній особі; за згодою сторін; через неможливість виконання та в інших випадках, передбачених цим Кодексом або іншими законами. Господарське зобов`язання припиняється також у разі його розірвання або визнання недійсним за рішенням суду. До відносин щодо припинення господарських зобов`язань застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.
Відповідачем не доведено існування обставин, за настання яких згідно із частиною четвертою статті 41 та статті 43 Закону №922-VIII договір про закупівлю може бути визнаний недійсним/нікчемним.
Таким чином, зауваження відповідача за наслідками моніторингу закупівлі носять суто формальний характер.
При цьому, обставини цієї справи дають можливість прийти до однозначного висновку про те, що виявлені відповідачем обставини не призвели та не могли призвести до негативного впливу на будь-які суспільні інтереси, зокрема на проведення самої публічної закупівлі та її результати.
Крім того, усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі порушень у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб призведе до порушення прав та інтересів сторін укладеного договору та матиме негативні наслідки, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками та визначеним порушенням.
Суд зазначає, що зобов`язання відповідача, щодо усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель у даному випадку є непропорційним.
Оскаржуваний висновок відповідача не відповідає критерію «пропорційності», оскільки вимога розірвати договір з переможцем публічної закупівлі, який вже виконаний сторонами, може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 21.01.2021 по справі №120/1297/20-а.
Верховний Суд у постанові від 30.11.2021 у справі № 420/5590/19, від 15.06.2021 у справі № 922/2987/20, від 26.01.2023 у справі № 400/3947/2023, від 30.11.2021 у справі № 160/8403/19, вказав, що з моменту визначення переможця торгів та встановлення відповідності пропозиції позивача вимогам тендерної документації та вимогам Закону України "Про публічні закупівлі" неможливо відмінити процедуру закупівлі, у порядку, передбаченому статтею 31 Закону України "Про публічні закупівлі", оскільки це нівелює принципи та основні положення Закону України "Про публічні закупівлі". Право на відміну торгів існує лише на стадії до завершення процедури торгів, а не після їх завершення на стадії укладання договору з переможцем. Після укладення договору про закупівлю процедура закупівлі є завершеною.
Тобто, чинним законодавством не передбачено відхилення замовником тендерної пропозиції учасника торгів після визнання його переможцем.
Суд зазначає, що Державна аудиторська служба України, як територіальний орган вправі спостерігати за кожним етапом закупівлі шляхом аналізу інформації про неї за допомогою електронної системи закупівель.
В даному випадку, моніторинг відповідачем був призначений та проведений вже після оголошення переможця закупівлі, що підтверджує несвоєчасне здійснення відповідачем контролю закупівлі до кінцевого строку подання тендерних пропозицій учасниками, до проведення аукціону, визначення переможця та до укладення відповідного договору.
Згідно до частини 1 статті 41 Закону № 922-VIII, договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей визначених цим Законом.
Частина 1 статті 203 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) містить загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину.
Відповідно до частини першої статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент його вчинення стороною (сторонами) вимог, встановлених наведеними приписами статті 203 Кодексу.
Відповідно до частини першої статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.
У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.
Підстави припинення зобов`язань встановлені статтею 598 ЦК України, яка не передбачає такого виду підстав припинення зобов`язань як вимога контролюючого органу.
Крім того, визначений відповідачем захід реагування у вигляді покладення обов`язку припинити зобов`язання за договором означає фактично розірвання позивачем укладеного з переможцем торгів договору підряду в односторонньому порядку.
На думку суду, це є виключним заходом, обрання якого можливе у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням. Однак, у даному випадку встановленні відповідачем в ході моніторингу процедури закупівлі порушення не свідчить про вчинення позивачем дій, пов`язаних з не забезпеченням прозорого здійснення закупівель, сприяння проявам корупції чи порушенню добросовісної конкуренції.
Також, при розгляді даної справи судом мають враховуватися принципи співмірності наслідків такого реагування, викладеного у Висновку порушення, які виявлені та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг і публічними інтересами.
Статтею 10 Закону № 2939-ХІІ, передбачено право органу державного фінансового контролю, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.
Проте, ні даним Законом, ні іншим нормативно-правовим актом безпосередньо не встановлено право органів фінансового контролю вимагати розірвання договорів. Так само орган фінансового контролю не вправі встановлювати нікчемність укладеного договору.
Відповідно до статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.
За змістом статті 43 Закону № 922-VIII, договір про закупівлю є нікчемним у разі:
1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону;
2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону;
3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону;
4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.
Судом не встановлено підстав, передбачених статтею 43 Закону №922-VIII, за якими договір про закупівлю є нікчемним.
Також, на думку суду, при вирішенні справи слід виходити з принципу пропорційності, як одного з елементів верховенства права, та враховувати співмірність між виявленими порушеннями та засобами їх усунення, визначеними відповідачем.
Спірний Висновок в зобов`язальній частині не відповідає критерію "пропорційності", оскільки вимога припинити зобов`язання в односторонньому порядку з переможцем публічної закупівлі, може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору та матиме негативні наслідки для репутації позивача.
З огляду на такі обставини, суд вважає, що зобов`язання відповідача щодо усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель у даному випадку є непропорційними у співвідношенні з виявленими недоліками.
Окрім цього, зобов`язуючи в межах законодавства вжити заходів щодо припинення зобов`язань із переможцем процедури закупівлі, відповідач не врахував, що здійснення державного фінансового контролю, спрямоване на оцінку ефективного, результативного використання та збереження фінансових ресурсів, досягнення економії бюджетних коштів, а не виявлення незначних дефектів тендерної документації, які за характером допущення неможливо віднести до порушень, що вплинули на конкурентноздатність учасників процедури закупівлі.
У висновку про результати моніторингу закупівлі відсутнє жодне посилання на неефективне, незаконне, нецільове тощо використання бюджетних коштів, що не узгоджується та є неспівмірним із вимогою відповідача про припинення зобов`язань за результатами проведеної процедури закупівлі.
Зважаючи на викладене, оскаржуваний висновок не відповідає принципу пропорційності, оскільки вимога усунути порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, укладеним з переможцем публічної закупівлі, який сумлінно виконується сторонами, призведе до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів.
Усунення виявленого під час проведення моніторингу закупівлі недоліків у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб, а саме шляхом припинення зобов`язань, призведе до порушення майнових прав та інтересів переможця торгів та матиме негативні наслідки для репутації позивача, що є непропорційним у співвідношенні з виявленим недоліком.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 21.01.2021 у справі №120/1297/20-а та від 27.07.2023 у справі №420/16485/22.
Таким чином, висновок Північного офісу Держаудитслужби від 21.04.2023р. про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-03-09-009893-а є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.
Як наслідок, суд дійшов висновку, що викладені в позові доводи позивача є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Аналогічна позиція стосовно обов`язку доказування була висловлена Європейським судом з прав людини у пункті 36 справи «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland) від 01 липня 2003 року №37801/97, в якому він зазначив, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення).
Також у контексті оцінки доводів сторін, суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Проніна проти України» (пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, суд дійшов висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.
Згідно з частиною першою статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
За подання даного адміністративного позову до суду позивачем було сплачено судовий збір в розмірі 2 684,00 грн. згідно платіжної інструкції від 01.05.2023р. №120.
Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:
1. Адміністративний позов Петрівської сільської ради — задовольнити повністю.
2. Визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі, опублікований 21 квітня 2023 року за унікальним номером та датою, який розміщений на веб-порталі Уповноваженого органу №UA-2023-03-09-009893-а.
3. Стягнути на користь Петрівської сільської ради за рахунок бюджетних асигнувань Північного офісу Держаудитслужби судовий збір у сумі 2 684,00 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) гривні.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Жукова Є.О.